Справа № 589/759/26
Провадження № 2-а/589/60/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2026 року	м. Шостка	

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:
головуючого судді       Темірова Ч.М.,
за участю секретаря судового засідання   Велієвої Л.Ф.,
позивача        ОСОБА_1 ,
представника відповідача
(в режимі відеоконференції) Грищенко В.Л.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови № 707148 від 14.12.2025 про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.
встановив:
Позивачка звернулася до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з адміністративним позовом до Головного управління національної поліції у Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови № 707148 від 14.12.2025 про накладення адміністративного стягнення, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн. та закриття провадження у справі.
В обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що 14.12.2025 інспектором Шосткинського РУП ГУНП у Сумській області Усіковим М.С. відносно неї було винесено постанову серії ГВА № 707148 за статтею 183 КУпАП та накладено штраф у розмірі 850 гривень.
Із даною постановою вона не згодна, оскільки її виклик був зумовлений ситуацією домашнього насильства та реальною погрозою її життю, а саме: донька штовхала її, нецензурно лаялась, кидала в її бік різні речі, погрожувала фізичною розправою. Також вважає, що постанова винесена безпідставно, з порушенням вимог законодавства. Копію даної постанови їй не вручали, про існування постанови серії ГВА № 707148 від 14.12.2025 вона дізналася лише 04.02.2026, коли отримала повідомлення від банку, що її рахунки (пенсія) арештовані.
Своєю ухвалою від 19.02.2026 суд залишив адміністративний позов без руху визначивши недоліки, що перешкоджають відкриттю провадженню у справі.
На виконання ухвали суду від 19.02.2026 позивачка скерувала до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 03.03.2026 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Позивачка ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала пояснення, аналогічні викладеному, просила суд позов задовольнити.
Представник відповідача Грищенко В.Л. позовні вимоги не визнала в повному обсязі та просила відмовити у задоволенні їх з підстав, які зазначені у відзиві на позов.
У відзиві представник відповідача зазначив, що за результатами виїзду на місце події факт домашнього насильства не підтвердився. Позивачка відмовилася подавати заяву, попри роз`яснення поліцейськими порядку притягнення кривдника до відповідальності. Оскільки виклик на спецлінію «102» виявився завідомо неправдивим, щодо ОСОБА_2 було винесено постанову про адміністративне правопорушення за ст. 183 КУпАП. Факт відмови позивачки від підпису та отримання постанови зафіксовано нагрудною камерою (бодікамерою) згідно з Наказом МВС №1026 від 18.12.2018.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.
Суд встановив, що 14 грудня 2025 року інспектором СПД Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області Усіковим М.С. винесено постанову серії ГВА № 707148 по справі про адміністративне правопорушення, відносно позивачки ОСОБА_1 за вчинення нею адміністративного правопорушення за ст.183 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн.
Із даної постанови вбачається, що 14.12.2025 о 17:46 за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка ОСОБА_2 здійснила завідомо неправдивий виклик поліції. Вона повідомила про факт домашнього насильства, який не підтвердився, чим порушила вимоги ст. 183 КУпАП.
Вважаючи зазначену постанову протиправною, ОСОБА_2 звернулася до суду з цим адміністративним позовом.
У ч. 1 ст. 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
У ст. 183 КУпАП встановлено, що завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Здійснення виклику пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань можливе лише у випадку здійснення будь-якого злочину, правопорушення або інших не передбачених законом дій, які б порушували права, інтереси або створювали загрозу здоров`ю, життю або майну.
Тлумачення диспозиції ст. 183 КУпАП свідчить про те, що об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у завідомо неправдивому виклику служб. При цьому, дії особи спрямовані саме на зрив нормальної роботи такої необхідної для суспільства служби. Особа здійснює виклик нібито для надання допомоги, знаючи наперед, що у цьому немає ніякої необхідності. Суб`єктивна сторона такого правопорушення характеризується наявністю прямого умислу: особа, повідомляючи певну інформацію, усвідомлює, що вона є неправдивою і бажає даремного виїзду на місце виклику спеціальних служб.
Згідно із ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
У ст. 280 КУпАП встановлено обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.
За змістом ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно із ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 77 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25 червня 2020 року у справі №520/2261/19 роз`яснила, що обов`язок відповідача суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного ч. 1 ст. 77 КАС України обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.
Виходячи з наведеного, саме суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести, що він діяв у межах, установлених законом, відповідно до повноважень та у спосіб, що визначені законом.
Аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
Таким чином, фактичні дані, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, встановлюються, зокрема, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, іншими визначеними законодавством доказами.
При цьому статтею 173-2 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце свого тимчасового перебування.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.278КУпАП орган(посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує чи належить до його компетенції розгляд даної справи.
При цьому, згідно з статтею 222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 173-2 КУпАП не відноситься до юрисдикції органів Національної поліції, а в силу приписів статті 221 КУпАП розгляд даної категорії справ належить районним, районним у місті, міським чи міськрайонним судам.
Отже, до повноважень інспектора СПД Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області не належить встановлення наявності чи відсутності факту домашнього насильства про яке повідомила заявниця викликаючи поліцію. Даний факт чи відсутність такого можливо встановити лише в судовому порядку.
Також представником відповідача на підтвердження правомірності була надана довідка начальника СПДН ВП Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області, щодо складання постанови ст.183 КУпАП відносно ОСОБА_1 , оскільки опитаний інспектор ОСОБА_3 пояснив, що під час відпрацювання виклику за адресою АДРЕСА_1 , ознак домашнього насильства виявлено не було. Як наслідок, щодо заявниці ОСОБА_1 було винесено постанову за ст. 183 КУпАП. Процесуальна відмова особи від підпису підтверджується наявним у матеріалах відеозаписом з нагрудного реєстратора поліцейського.
Вказане пояснення суд не приймає як допустимий доказ, оскільки фактично такі пояснення є показаннями свідка та мають надаватися у судовому засіданні під час допиту. Крім того, в неупередженості даного свідка наявні сумніви, оскільки ним була винесена оскаржувана постанова.
Представник відповідача Головного управління Національної поліції у Сумській області на підтвердження обставин правомірності винесення 14 грудня 2025 року інспектором СПД Шосткинського РУП ГУНП Усіковим М.С. постанови серії ГВА №707148 про притягнення позивачки ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 183 КУпАП, додав до відзиву на позов диск із відеозаписом, на якому міститься відео з нагрудної камери інспектора поліції.
Аналіз дослідженого відеозапису свідчить про відмову ОСОБА_1 від написання будь-яких заяв. При цьому, на відео позивачка зазначає, що метою її виклику було припинення протиправних дій її донькою у відношенні неї. Водночас матеріали відеофіксації не містять підтвердження того, що інспектор пропонував останній підписати або отримати примірник постанови за ст. 183 КУпАП.
Відповідно до висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 13.02.2020 року по справі № 524/9716/16-а, у разі відсутності в оскаржуваній постанові по справі про адміністративне правопорушення посилань на технічний засіб, за допомогою якого здійснено відеозапис, такий відеозапис згідно з вимогами статті 70 КАС України не може вважатися належним та допустимим доказом вчинення адміністративного правопорушення.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Разом з тим, у справі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 усвідомлювала протиправний характер своєї дії щодо виклику поліції, знаючи наперед те, що у цьому немає ніякої необхідності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків у виді даремного виїзду на місце виклику працівників поліції.
Агресивні дії доньки позивачки при яких остання підіймала та кидала в неї тарілку, табуретку, била гантелями по підлозі, стіні і ліжку, давали останній підстави хвилюватися за своє життя та здоров`я, розцінювати таку поведінку як домашнє насильство.
Відповідачем не надано доказів, які б свідчили про наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення, за яке він притягнутий до відповідальності.
Враховуючи викладене, зважаючи на грубі процесуальні порушення при винесенні постанови, що підтверджується змістом оскаржуваної постанови, відеозаписом з нагрудних портативних відеореєстраторів поліцейських, суд вважає, що постанова про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП є незаконною, винесеною за відсутності складу правопорушення та підлягає скасуванню,
Згідно з квитанції від 12 лютого 2026 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 665,60 гривень.
Частиною першою статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи що позовні вимоги позивача, про скасування постанови про адміністративне правопорушення, задоволено, судовий збір у розмірі 665,60 грн, потрібно стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8-10, 134, 139, 242, 246, 250, 255, 286,295 КАС України, суд,
ухвалив:
Адміністративний позов, ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Сумській області про визнання протиправною та скасування постанови № 707148 від 14.12.2025 про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі, задовольнити.
Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ГВА №707148 від 14.12.2025 відносно ОСОБА_1 за ст. 183 КУпАП у виді штрафу – скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення – закрити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ), зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 .
Відповідач: Головного управління національної поліції в Сумській області, код ЄДРПОУ: 40108777, адреса місцезнаходження: вул. Героїв Кондратьєва, буд. 23, м. Суми.
Повний текст судового рішення складено 18 травня 2026 року.

Суддя	Ч.М.Теміров