ПОСТАНОВА 
Іменем України

01 червня 2026 року        м. Кропивницький

справа № 390/743/26
провадження № 22-ц/4809/1150/26 

Кропивницький апеляційний суд у складі: 

головуючого судді - Письменного О.А., 
суддів - Дуковського О.Л., Мурашка С.І.,
при секретарі –  Зайченко В.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону на ухвалу Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2026 року (суддя Підгірська Г.О.) у справі за позовом керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, в інтересах держави в особі Катеринівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропромислова компанія «Ніка» про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки,- 

встановив:
У березні 2026 року Керівник Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону звернувся в суд в інтересах держави в особі Катеринівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропромислова компанія «Ніка» про витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки.
Ухвалою Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2026 року позовну заяву залишено без розгляду.
В апеляційній скарзі Керівник Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка у порядку, встановленому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави. 
Прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі (ч. 2 ст. 15 Закону України «Про прокуратуру»). 
Крім того, у постанові Верховного Суду від 18.06.2025 у справі № 481/476/22 зазначено, що прокуратура України становить єдину систему, єдність якої забезпечується єдиними засадами організації та діяльності прокуратури, єдиним статусом прокурорів, єдиним порядком організаційного забезпечення діяльності прокурорів, а прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про прокуратуру» організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. 
Наказом Генерального прокурора від 17.03.2023 № 75 «Про окремі питання забезпечення функціонування спеціалізованих прокуратур у сфері оборони (на правах окружних)» (є у вільному доступі на сайті Офісу Генерального прокурора за посиланням: https://www.gp.gov.ua/ua/posts/inshi-organizacijno-rozporyadchi-dokumenti 2023-roku) затверджено перелік спеціалізованих прокуратур у сфері оборони, до вказаного переліку включено Кропивницьку спеціалізовану прокуратура у сфері оборони (на правах окружної), компетенція якої, зокрема, розповсюджується на територію Катеринівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області (де розташована спірна земельна ділянка).
Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
З аналізу зазначених норм законодавства України вбачається, що позовна заява може бути подана керівником окружної прокуратури, його першим заступником та заступником, в тому числі й спеціалізованих прокуратур у сфері оборони на правах окружних прокуратур.
З огляду на вказане, вважає, що позовну заяву у справі № 390/743/26 подано керівником Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, який уповноважений подавати позовні заяви відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про прокуратуру».
Також вказав, що суд першої інстанції мав застосувати норми правового акта вищої юридичної сили – ст. ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до яких, право подання позовної заяви в порядку цивільного судочинства (за умови наявності підстав для представництва прокуратурою інтересів держави в суді) надано, зокрема, керівникам окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Крім того, посилання судом першої інстанції на правову позицію Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладену у постанові від 15.01.2026 у справі № 921/190/25 є хибним та безпідставним через те, що позиція Верховного Суду у вказаній справі не є релевантною з огляду на те, що вона була зроблена у неподібних до справи №390/743/26 правовідносинах.
Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що керівник Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону не має повноваження звертатися до суду з позовом в інтересах органу місцевого самоврядування щодо земель територіальної громади, зокрема Катеринівської міської ради.
Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду, з огляду на таке.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.
Відповідно до пункту 3 частини першої, частини другої статті 131 -1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначений законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.
Нормами частини першої, абзаців 1, 2 частини третьої та частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» врегульовано, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: 1) звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); 2) вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; 3) ініціювати перегляд судових рішень, у т.ч. у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; 4) брати участь у розгляді справи; 5) подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження (частина шоста статті 23 Закону України "Про прокуратуру").
Отже, наведена вище норма Закону України "Про прокуратуру" передбачає різні форми представництва прокуратурою в суді, серед яких є, зокрема така форма представництва як звернення до суду з позовом. А підставою для представництва інтересів держави – є порушення або загроза порушення її інтересів, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого належать відповідні повноваження, а також у разі якщо такого органу немає. Вказане чітко узгоджується з наведеними приписами частини третьої статті 23 та зі статтею 24 Закону України "Про прокуратуру", а порядок такого звернення врегульований процесуальним законодавством, зокрема частиною третьою статті 56 ЦПК України, згідно з якою у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення; право подання цивільного позову у кримінальному провадженні надається прокурору, який бере в ньому участь (частини перша, друга зазначеної статті Закону України "Про прокуратуру").
Діяльність прокуратури відповідно до статті 3 ґрунтується Закону України "Про прокуратуру" на засадах:1 ) верховенства права та визнання людини, її життя і здоров`я, честі і гідності, недоторканності і безпеки найвищою соціальною цінністю; 2) законності, справедливості, неупередженості та об`єктивності; 3) територіальності; 4) презумпції невинуватості; 5) незалежності прокурорів, що передбачає існування гарантій від незаконного політичного, матеріального чи іншого впливу на прокурора щодо прийняття ним рішень при виконанні службових обов`язків; 6) політичної нейтральності прокуратури; 7) недопустимості незаконного втручання прокуратури в діяльність органів законодавчої, виконавчої і судової влади; 8) поваги до незалежності суддів, що передбачає заборону публічного висловлювання сумнівів щодо правосудності судових рішень поза межами процедури їх оскарження у порядку, передбаченому процесуальним законом; 9) прозорості діяльності прокуратури, що забезпечується відкритим і конкурсним зайняттям посади прокурора, вільним доступом до інформації довідкового характеру, наданням на запити інформації, якщо законом не встановлено обмежень щодо її надання; 10) неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду  прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою  прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду  прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі  прокурор набуває статусу позивача. (частини четверта, п`ята статті 56 ЦПК України).
Статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" визначені особливості здійснення окремих форм представництва прокурором інтересів громадянина або держави в суді. Так, згідно із частиною першою цієї статті, право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Відповідно до частини другої статті 7 Закону України "Про прокуратуру" у разі потреби рішенням Генерального прокурора можуть утворюватися спеціалізовані прокуратури на правах структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора, на правах обласних прокуратур, на правах підрозділу обласної прокуратури, на правах окружних прокуратур, на правах підрозділу окружної прокуратури. Перелік, утворення, реорганізація та ліквідація спеціалізованих прокуратур, визначення їх статусу, компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.
Офісом Генерального прокурора видано наказ від 17 травня 2023 року № 75 "Про окремі питання забезпечення функціонування спеціалізованих прокуратур у сфері оборони (на правах окружних)", яким затверджений Перелік спеціалізованих прокуратур у сфері оборони (на правах окружних), однією з яких, зокрема є Тернопільська спеціалізована прокуратура у сфері оборони Західного регіону, та наказ від 17 травня 2023 року № 130 "Про особливості організації діяльності спеціалізованих прокуратур у сфері оборони", пунктом 3 якого передбачено спеціалізованим прокуратурам у сфері оборони (на правах обласних) забезпечувати виконання повноважень, визначених Законом України "Про прокуратуру", іншими законодавчими актами, наказами Генерального прокурора, з урахуванням положень цього наказу, зокрема Спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Західного регіону на території Волинської, Закарпатської, Івано-Франківської, Львівської, Рівненської, Тернопільської, Хмельницької та Чернівецької областей.
Пунктом 6.1. Наказу № 130 передбачено забезпечувати організацію та здійснення представництва інтересів держави в суді: спеціалізованій прокуратурі у сфері оборони Офісу Генерального прокурора щодо правовідносин, пов`язаних із діяльністю Міністерства оборони України, Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Служби зовнішньої розвідки України, Служби безпеки України, Управління державної охорони України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Державного космічного агентства України, підприємств, установ, організацій, що їм підпорядковані; Національного університету оборони України імені Івана Черняховського; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України; Державної служби експортного контролю України; акціонерного товариства "Українська оборонна промисловість" та товариств, щодо яких ним здійснюється управління корпоративними правами держави; Державного підприємства обслуговування повітряного руху України; Державного агентства резерву України (з питань державного мобілізаційного резерву); державних замовників у сфері оборони та виконавців, співвиконавців (субпідрядників) державного контракту (договору) з оборонних закупівель; інших центральних та місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ й організацій, що здійснюють накопичення та зберігання матеріальних цінностей державного мобілізаційного резерву; Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", військово-цивільних адміністрацій, військових адміністрацій з питань забезпечення оборони, здійснення заходів правового режиму воєнного стану.
Відповідно до пункту 6.2. Наказу № 130 передбачено забезпечувати організацію та здійснення представництва інтересів держави в суді спеціалізованим прокуратурам у сфері оборони (на правах обласних та окружних) щодо правовідносин, пов`язаних із діяльністю суб`єктів, визначених у пункті 6.1. Наказу, крім центральних апаратів (адміністрацій, управлінь) цих органів, їх підрозділів, повноваження яких поширюються на всю територію України (за винятком видів, окремих родів військ Збройних Сил України).
Таким чином, реалізація зазначених конституційних положень, передбачених пунктом 3 частини першої, частини другої статті 131 - 1 Конституції України здійснюється національною прокуратурою в різних напрямках, одним з яких є представництво в суді інтересів держави у сфері оборони, що здійснюється спеціалізованою прокуратурою в оборонній сфері. 
Наведене узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 15.01.2026 у справі № 921/190/125.
Як убачається з матеріалів справи, предметом позову є витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, яка належить Катерининській територіальній громаді та відноситься до компетенції захисту інтересів держави на відповідній території Катерининської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області.
Відповідно до Переліку і територіальної юрисдикції окружних прокуратур, затвердженого наказом Генерального прокурора від 17 лютого 2021 року № 39, територіальна юрисдикція Катеринівської територіальної громади відноситься до компетенції Кропивницької окружної прокуратури.
З огляду на викладене, спеціалізована прокуратура у сфері оборони не має повноважень представляти інтереси держави у справах щодо інтересів органів місцевого самоврядування, оскільки її компетенція обмежується правовідносинами у сфері оборони та спеціальних державних органів. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду – без змін.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд, - 

ухвалив:
Апеляційну скаргу керівника Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону залишити без задоволення. 
Ухвалу Кропивницького районного суду Кіровоградської області від 03 квітня 2026 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 04.06.2026.

Судді: 

О.А.Письменний О.Л. Дуковський С.І. Мурашко