ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/1867/26	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка" до Одеської митниці про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Ніка" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Одеської митниці про визнання протиправноюбездіяльності Одеської митниці Державної митної служби (далі – відповідач, Одеська митниця) щодо не формування та не подання до органу Державної казначейської служби України електронного висновку про повернення СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОМУ ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «НІКА» (далі – позивач, СТОВ «НІКА») з державного бюджету надміру сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн на розрахунковий рахунок у банку та зобов`язання Одеської митниці сформувати електронний висновок про повернення СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 надмірно сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, шляхом перерахування коштів на рахунок СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 IBAN НОМЕР_1 відкритий в АТ «Райффайзен Банк», код банку 300335 та подати такий висновок до органу Державної казначейської служби України.
В обґрунтування позовних вимог СТОВ «НІКА» вказало про доповнення Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про інтегроване запобігання та контроль промислового забруднення» та з метою удосконалення окремих положень податкового законодавства» №4536-IX (далі – Закон №4536-IX) Закону України «Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур» статтею 1-1, згідно абзацу другого якої сільськогосподарські товаровиробники, які експортують власно вирощену сільськогосподарську продукцію, що класифікується за кодами 1201 та 1205 згідно з УКТ ЗЕД, а також сільськогосподарські кооперативи, які експортують таку сільськогосподарську продукцію, вирощену членами такого кооперативу, звільняються від сплати вивізного (експортного) мита, передбаченого цією статтею.
Таким чином, з 04 вересня 2025 року сільськогосподарські товаровиробники звільнені від сплати вивізного (експортного) мита під час експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції за кодом 1205 згідно з УКТ ЗЕД.
Позивачем укладений Контракт №NIK/CROP/2025/26 від 01.07.2025 з Astarta Trading LTD (Кіпр), згідно якого Позивач зобов`язався поставити на користь Astarta Trading LTD насіння ріпаку вищого та/або першого класів, насипом, українського походження, врожаю 2025 року в кількості 745,55тон, в строк до 30.09.2025 на умовах СРТ - морський торговельний порт Південний, М.В.Карго ТОВ та/або морський торговельний порт Чорноморськ, РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ СП ТОВ (згідно Інкотермс 2010).
Позивачем до Одеської митниці подано Додаткову митну декларацію №25UA500090010929U8 до періодичної митної декларації №25UA500090010385U5, в якій в графі 42 визначена митна вартість товару за ціною контракту, в розмірі 267807,60 доларів США, а в графі 45 вартість товару в гривневому еквіваленті – 11090046,62 грн, код УКТ ЗЕД 1205109000.
При цьому згідно наказів Міністерства фінансів України №651 та №631 від 30.05.12 заповнення та подання електронних митних декларацій відбувається через ліцензоване програмне забезпечення (програму), в якій при внесенні до графи 33 митної декларації коду УКТ ЗЕД товару та до графи 45 його вартості в гривневому еквіваленті автоматично проводиться розрахунок мита та автоматичне заповнення графи 47 «Розрахунок податків» митної декларації.
Ліцензована програма не дозволяє самостійне (в ручну) внесення інформації до графи 47 «Розрахунок податків». Також ліцензована програма блокує надсилання до митного органу митної декларації з «невірним», відносно запрограмованого, значенням графи 47 «Розрахунок податків».
Таким чином, вже після набрання чинності Законом №4536-IX, яким сільськогосподарські товаровиробники звільнені від сплати вивізного (експортного) мита під час експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції за кодом 1205 згідно з УКТ ЗЕД (ріпак) - 16 вересня 2025року під час заповнення періодичної митної декларації №25UA500090010385U5 та 25 вересня 2025року під час заповнення додаткової митної декларації №25UA500090010929U8 в графу 47 «Розрахунок податків» автоматично внесено ставку вивізного (експортного) мита в розмірі 10%.
Таке автоматичне внесення інформації в графу 47 «Розрахунок податків» додаткової митної декларації №25UA500090010929U8 спричинило списання Одеською митницею коштів в сумі 1109004,66 грн, як вивізне (експортне) мито за експорт насіння ріпаку за кодом УКТ ЗЕД 1205109000 за митною декларацією №25UA500090010929U8.
Тобто, Позивачем надміру було сплачене вивізне мито в сумі 1109004,66 грн.
Наказом Міністерства фінансів України №643 від 18.07.2017 затверджений «Порядок повернення авансових платежів (передоплати) і помилково або надміру сплачених сум митних платежів» (надалі – Порядок №643), згідно пункту 1 розділу ІІІ якого встановлено, що повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.
Відповідно до Порядку №643 засобами електронного зв`язку в електронній формі Позивач звернувся до Одеської митниці із Заявою №25/12-47 від 30.12.2025 про повернення вивізного (експортного) мита в сумі 1109004,66 грн, що було надміру сплачене за митною декларацією №25UA500090010929U8
07.01.2026 засобами електронного зв`язку Позивач отримав від Одеської митниці Лист №7.10-4/15-01/13/319 «Щодо розгляду заяви про повернення надміру сплачених коштів», в якому наведено, зокрема, наступну інформацію: На момент вивезення товару за межі митної території України механізм документального підтвердження, необхідного для надання звільнення від сплати вивізного (експортного) мита сільськогосподарським товаровиробникам при здійсненні експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції визначений постановою №1256 був відсутній, що унеможливлювало практичне застосування положень Закону №4536 в частині звільнення від сплати вивізного (експортного) мита.
Оскільки Позивачем виконано всі вимоги Постанови №1256 щодо надання підтвердження власного вирощування партії ріпаку, що експортувалась за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, статті 301 Митного кодексу України, Порядку №643 і надано всі документи, що підтверджують реалізацію власно вирощеного насіння ріпаку та Відповідачем не встановлено визначених законодавством підстав для відмови в поверненні коштів надміру сплаченого митного платежу, Відповідач зобов`язаний виконати вимоги Порядку №643 в частині повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23.02.2026 позовна заява прийнята до провадження, відкрите провадження в адміністративний справі, вирішено розглядати її за правилами загального позовного провадження.
Одеською митницею 09.03.2026 поданий відзив на адміністративний позов, за змістом якого проти задоволення позовних вимог заперечувалось. Відповідач вказав, що СТОВ «НІКА» звернулось до Одеської митниці із заявою від 30.12.2025 №25/12-47 про повернення коштів попередньої оплати з Єдиного казначейського рахунку (ЄКР) Державної митної служби України. Одеською митницею листом від 07.01.2026 №7.10-4/15-01/13/319 було повідомлено Позивача про неможливість повернення попередньо сплаченого вивізного мита.
Так, Одеська митниця не заперечувала обставин змін в законодавстві щодо порядку сплати сум вивізного мита під час експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції за кодом 1205 згідно з УКТ ЗЕД, однак вказала, що на момент вивезення Позивачем товару за межі митної території України за Додатковою митною декларацією №25UA500090010929U8 до періодичної митної декларації №25UA500090010385U5, механізм документального підтвердження, необхідного для надання звільнення від сплати вивізного (експортного) мита сільськогосподарським товаровиробникам при здійсненні експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції та сільськогосподарським кооперативам, які експортують сою, ріпак та кользу, що вирощені членами цього кооперативу, визначений постановою №1256, був відсутній, що унеможливлювало практичне застосування положень Закону №4536 в частині звільнення від сплати вивізного (експортного) мита.
Відповідач вказав про дискреційні повноваження митного органу здійснювати вибір варіанта рішення відповідно до власних міркувань, не обмежуючись чітко визначеним варіантом вирішення для конкретної ситуації.
У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.
У відповіді на відзив, поданій до справи 13.03.2026, СТОВ «НІКА» вказало, що Відповідач обґрунтовує свою бездіяльність допущену в січні 2026року щодо не складання за заявою Позивача електронного висновку про повернення надмірно сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн є неможливість практичного застосування положень Закону №4536 на момент вивезення Позивачем товару у вересні 2025року.
Верховним Судом у постанові від 18.03.2021 у справі №200/10028/19-а вказано, що митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів. Важливо, що в основі таких дій не було умисних протиправних дій суб`єктів правовідносин, діяльність яких пов`язана із визначенням і справлянням митних платежів.
Порядок, умови та процедура повернення помилково та/або надміру сплачених митних платежів законодавчо врегульовані.
Порядок №643 визначає процедури під час повернення суб`єктам господарювання та/або фізичним особам (далі - платники податків) коштів авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів, контроль за справлянням яких здійснюють Держмитслужба та митниці Держмитслужби, Позивачем вжито передбачених законодавством заходів для повернення надміру сплаченої суми митного платежу - вивізного (експортного) мита у розмірі 1109004,66 грн.
Наведена Відповідачем у Відзиві на позов підстава бездіяльності – «неможливість практичного застосування положень Закону №4536» під час його дії не може бути підставою для нехтування нормами цього Закону, оскільки Позивач як сільськогосподарський товаровиробник ріпаку під час його експорту мав право на встановлене Законом №4536 звільнення від сплати вивізного (експортного) мита.
Відповідач у відзиві на позов не зазначає про невиконання Позивачем пунктів 1 - 3 розділу ІІІ Порядку №643 чи будь-яких інших недоліків у документах чи інформації, поданих Позивачем, а лише посилається на «неможливість виконання положень Закону №4536» у вересні 2025року через відсутність механізму документального підтвердження, необхідного для надання звільнення від сплати вивізного (експортного) мита сільськогосподарським товаровиробникам, визначеного постановою №1256 на момент вивезення товару за межі митної території України.
При цьому, у Позивача як на дату митного оформлення додаткової митної декларації №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, так і на дату подання Заяви №25/12-47 від 30.12.2025 відсутній податковий борг.
За таких обставин Відповідач не мав права на відмову у складанні електронного висновку про повернення надміру сплаченого митного платежу, оскільки у нього були відсутні визначені законодавством підстави для такої відмови, отже у Відповідача не було можливості вибору конкретного рішення з певного кола варіантів на власний розсуд, що свідчить про наявність у Відповідача обов`язку скласти електронний висновок про повернення СТОВ «НІКА» надмірно сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025 шляхом перерахування коштів на поточний рахунок СТОВ «НІКА» в банку та подати такий висновок до органу Державної казначейської служби України.
Одеська митниця у запереченні на відповідь на відзив вказала про неможливість практичного застосування положень Закону №4536 в частині звільнення від сплати вивізного (експортного) мита до поставки Позивача, вчиненої за декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, адже СТОВ «НІКА» на вказану дату не виконані вимоги Постанови Кабінету Міністрів України від 03.10.2025 №1256 «Деякі питання підтвердження власного вирощування окремих видів сільськогосподарської продукції для цілей експорту» (надалі – Постанова №1256) в частині надання експертного висновку про походження товару, виданого експортеру Торгово-промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20.04.2026 закрите підготовче провадження у справі, призначена справа до судового розгляду по суті.
Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив розглянути справу у порядку письмового провадження.
Суд, вивчивши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, надані сторонами до матеріалів адміністративної справи, встановив такі обставини. 
СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 є сільськогосподарським товаровиробником та платником єдиного податку 4-ї групи, що підтверджується Довідкою Головного управління ДПС у Полтавській області від 23.04.2025 року.
Позивач у 2025 році мав в обробітку 2556,38 га сільськогосподарської землі, в тому числі 843,5115 га у Коломацькій ТГ Богодухівського району Харківської області, що підтверджується Витягом з Державного реєстру виробників сільськогосподарської продукції та Податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи по Коломацькій ТГ.
Позивачем вирощено ріпак на 514,40 га сільськогосподарських земель у селищі Каленикове, Коломацької ТГ, Богодухівського району Харківської області, що підтверджується Звітом про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2025 року форми №4-сг та підтверджується Звітом про збирання врожаю сільськогосподарських культур форми №37-сг.
Позивачем укладений Контракт №NIK/CROP/2025/26 від 01.07.2025 з Astarta Trading LTD (Кіпр), згідно якого Позивач зобов`язався поставити на користь Astarta Trading LTD насіння ріпаку вищого та/або першого класів, насипом, українського походження, врожаю 2025 року в кількості 745,55тон, в строк до 30.09.2025 на умовах СРТ - морський торговельний порт Південний, М.В.Карго ТОВ та/або морський торговельний порт Чорноморськ, РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ СП ТОВ (згідно Інкотермс 2010).
Платіжними інструкціями №С8-5264 від 12.09.2025 на суму 1140000,00 грн та №С8-5265 від 12.09.2025 на суму 150 000,00 грн Позивач перерахував на казначейський рахунок Державної митної служби України суму в розмірі 1290000,00 грн з призначенням «передоплата за митне оформлення».
16.09.2025 СТОВ «НІКА» розпочало процедуру декларування та митного оформлення експорту ріпаку, до Одеської митниці було подано електронну періодичну митну декларацію, якій присвоєно номер 25UA500090010385U5.
В періодичній митній декларації №25UA500090010385U5 в графі 31 зазначено найменування товару - насіння ріпаку продовольчого, вищого та/або 1-го класу, врожаю 2025 року, не для сівби, без ГМО, насипом, виробник СТОВ «НІКА» та в графі 33 зазначено код УКТ ЗЕД 1205 109000.
Також згідно даних періодичної митної декларації №25UA500090010385U5 маса ріпаку 745550 кг (графа 38), ціна товару за контрактом становить 268398,00 доларів США (графа 42), вартість товару в гривневому еквіваленті -11066505,82 грн (графа 45).
Також разом з періодичною митною декларацією №25UA500090010385U5 Позивачем до Одеської митниці подано Довідку експортера/ виробника зерна №25/09-9 від 16.09.2025.
Після завершення навантаження на морське судно AMIRA SAHAR ріпаку в кількості 743910 кг, що підтверджується довідкою ТОВ «СП РИСОІЛ ТЕРМІНАЛ» від 23.09.2025, 25.09.2025. 
Позивачем до Одеської митниці подано Додаткову митну декларацію №25UA500090010929U8 до періодичної митної декларації №25UA500090010385U5, в якій в графі 42 визначена митна вартість товару за ціною контракту, в розмірі 267807,60 доларів США, а в графі 45 вартість товару в гривневому еквіваленті – 11090046,62 грн.
У графі 33 додаткової митної декларації №25UA500090010929U8 зазначено код УКТ ЗЕД 1205109000, аналогічно з періодичною митною декларацією №25UA500090010385U5.
16.09.2025 під час заповнення періодичної митної декларації №25UA500090010385U5 та 25.09.2025 під час заповнення додаткової митної декларації №25UA500090010929U8 в графу 47 «Розрахунок податків» автоматично внесено ставку вивізного (експортного) мита в розмірі 10%. СТОВ «НІКА» сплачені кошти в сумі 1109004,66 грн, як вивізне (експортне) мито за експорт насіння ріпаку за кодом УКТ ЗЕД 1205109000 за митною декларацією №25UA500090010929U8.
Засобами електронного зв`язку в електронній формі Позивач звернувся до Одеської митниці із Заявою №25/12-47 від 30.12.2025 про повернення вивізного (експортного) мита в сумі 1109004,66 грн, що було надміру сплачене за митною декларацією №25UA500090010929U8.
07.01.2026 засобами електронного зв`язку Позивач отримав від Одеської митниці Лист №7.10-4/15-01/13/319 «Щодо розгляду заяви про повернення надміру сплачених коштів», в якому наведено, зокрема, наступну інформацію: 
Законом України від 16.07.2025 №4336-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про інтегроване запобігання та контроль промислового забруднення» та з метою удосконалення окремих положень податкового законодавства» внесені зміни до Закону України «Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур».
Сільськогосподарські товаровиробники, які експортують власно вирощену сільськогосподарську продукцію, що класифікується за кодами 1201 та 1205 згідно з УКТ ЗЕД, а також сільськогосподарські кооперативи, які експортують таку сільськогосподарську продукцію, вирощену членами такого кооперативу, звільняються від сплати вивізного (експортного) мита.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2025 №1256 «Деякі питання підтвердження власного вирощування окремих видів сільськогосподарської продукції для цілей експорту», яка набрала чинності 05.10.2025 встановлено, що сільськогосподарські товаровиробники, які експортують власновирощену сільськогосподарську продукцію, що класифікуються за кодами 1201 та 1205 згідно УКТ ЗЕД, митні органи, Торгово-промислова палата України та регіональні торгово-промислові палати визнають, що експертний висновок про походження товару, виданий експортеру регіональною торгово-промисловою палатою є документом, що підтверджує право такого експортера на пільгу із сплати вивізного (експортного) мита, передбаченого статтею 11 Закону України «Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур».
Вивезення товару за межі митної території України здійснено 24.09.2025 за періодичною митною декларацією №25UA500090010385U5 від 16.09.2025, оформлення додаткової митної декларації № 25UA500090010929U8 здійснено 25.09.2025. 
При цьому сплати коштів у сумі понад нарахованої за митною декларацією №25UА500090010929И8 від 25.09.2025 не здійснювалося та, у відповідності до зазначеного, вивізне мито у сумі 1109004,66 грн не є надміру сплаченими митними платежами (грошовими зобов`язаннями).
На момент вивезення товару за межі митної території України механізм документального підтвердження, необхідного для надання звільнення від сплати вивізного (експортного) мита сільськогосподарським товаровиробникам при здійсненні експорту власно вирощеної сільськогосподарської продукції визначений постановою №1256 був відсутній, що унеможливлювало практичне застосування положень Закону №4536 в частині звільнення від сплати вивізного (експортного) мита.
Одеською митницею висновок про повернення СТОВ «НІКА» з державного бюджету надміру сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн на розрахунковий рахунок у банку сформований не був, до органу Державної казначейської служби України поданий не був. 
СТОВ «НІКА» вважає протиправною бездіяльність Одеської митниці щодо не формування та не подання до органу Державної казначейської служби України електронного висновку про повернення СТОВ «НІКА» з державного бюджету надміру сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн на розрахунковий рахунок у банку, звернулося до суду із позовом про визнання такої бездіяльності протиправною та про зобов`язання Одеської митниці сформувати електронний висновок про повернення СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 надмірно сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, шляхом перерахування коштів на рахунок СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 IBAN НОМЕР_1 відкритий в АТ «Райффайзен Банк», код банку 300335 та подати такий висновок до органу Державної казначейської служби України.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналіз цієї норми дає змогу дійти висновку, що діяльність органів державної влади здійснюється відповідно до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу «заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом». Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.
Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій або невчинення їх у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій (бездіяльності) та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.
Названі конституційні приписи, перебуваючи у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до установлених Конституцією України та законами України цілей їх утворення, в межах повноважень та у визначений спосіб.
Законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, Митного кодексу України, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до пункту 23 частини першої статті 4 Митного кодексу України (далі МК України) митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
За частиною першою статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).
За правилами частини першої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Згідно із пунктом 6 частини восьмої статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів: відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про застосування заходів гарантування їх сплати: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів.
Відповідно до частини першої статті 270 МК України правила оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, митом, крім особливих видів мита, встановлюються цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Кожна особа, відповідно до статті 24 МК України, має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність митних органів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.
Частиною п`ятою статті 301 МК України визначено, що повернення сум відповідних митних платежів здійснюється також у разі, якщо: 1) законом передбачено повернення сум сплаченого мита при поміщенні товарів у митний режим реімпорту або у митний режим реекспорту відповідно до розділу V цього Кодексу, а також в інших випадках, визначених цим Кодексом; 2) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, здійснюється зміна раніше заявленого митного режиму, якщо суми митних платежів, належних до сплати при поміщенні товарів у новий митний режим, є меншими, ніж суми митних платежів, сплачених при поміщенні їх у попередній митний режим; 3) відновлюється режим найбільшого сприяння, вільної торгівлі; 4) митну декларацію змінено або визнано недійсною; 5) у товарах, що ввозяться на митну територію України або вивозяться за її межі, виявлено дефекти або вони якимось іншим чином не відповідають погодженим специфікаціям, за умови, що ці товари не ремонтувалися і не використовувалися відповідно на території України та за її межами (крім операцій, необхідних для виявлення дефектів або невідповідності) і повертаються протягом строку, визначеного підпунктом «а» пункту 3 частини другої статті 78 цього Кодексу; 6) платником податків подано митному органу документи, які підтверджують наявність у нього на день подання митному органу митної декларації для митного оформлення права на звільнення від сплати митних платежів.
Статтею 4 МК України визначено, що до складу митних платежів, серед іншого, входить мито.
Законом України «Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур» №1033-XIV (в редакції Закону №4536-IX станом на 04.09.2025) затверджені ставки вивізного (експортного) мита на окремі види олійних культур, зокрема, ріпак (Код товару згідно з УКТ ЗЕД 1205).
При цьому, статтею 1-1 Закону №1033-XIV передбачено, що сільськогосподарські товаровиробники, які експортують власно вирощену сільськогосподарську продукцію, що класифікується за кодами 1201 та 1205 згідно з УКТ ЗЕД, звільняються від сплати вивізного (експортного) мита.
Термін «сільськогосподарський товаровиробник» вживається у значенні, наведеному в Податковому кодексі України (далі ПК України).
За статтею 14.1.235 ПК України сільськогосподарський товаровиробник - це юридична особа незалежно від організаційно-правової форми або фізична особа - підприємець, яка займається виробництвом сільськогосподарської продукції та/або розведенням, вирощуванням та виловом риби у внутрішніх водоймах (озерах, ставках та водосховищах) та її переробкою на власних чи орендованих потужностях, у тому числі власновиробленої сировини на давальницьких умовах, та здійснює операції з її постачання.
В ході розгляду справи встановлено, що основним видом економічної діяльності СТОВ «НІКА» є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (КВЕД 01.11), тобто СТОВ «НІКА» є сільськогосподарським товаровиробником та платником єдиного податку 4-ї групи, що підтверджується Довідкою Головного управління ДПС у Полтавській області від 23.04.2025 року.
Позивач у 2025 році мав в обробітку 2556,38 га сільськогосподарської землі, в тому числі 843,5115 га у Коломацькій ТГ Богодухівського району Харківської області, що підтверджується Витягом з Державного реєстру виробників сільськогосподарської продукції та Податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи по Коломацькій ТГ.
Позивачем вирощено ріпак на 514,40 га сільськогосподарських земель у селищі Каленикове, Коломацької ТГ, Богодухівського району Харківської області, що підтверджується Звітом про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2025 року форми №4-сг та підтверджується Звітом про збирання врожаю сільськогосподарських культур форми №37-сг.
Наведені обставини також підтверджені експертним висновком про походження товарів Полтавської торгово-промислової палати №UAD55300R В-171 від 23.12.2025, який додався СТОВ «НІКА» до заяви про повернення митних платежів, поданої на адрес Одеської митниці.
За вказаного, СТОВ «НІКА» є сільськогосподарським товаровиробником, який, в силу приписів статті 1-1 Закону №1033-XIV (в редакції Закону №4536-IX, що набрав чинності 04.09.2025), звільнений від сплати вивізного (експертного) мита насіння ріпаку.
03.10.2025 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №1256 «Деякі питання підтвердження власного вирощування окремих видів сільськогосподарської продукції для цілей експорту», якою унормовано та визначено, що сільськогосподарські товаровиробники, які експортують власно вирощену сільськогосподарську продукцію, що класифікується за кодами 1201 та 1205 згідно з УКТЗЕД, […] митні органи, Торгово-промислова палата України та регіональні торгово-промислові палати визнають, що експертний висновок про походження товару, виданий експортеру Торгово-промисловою палатою України або регіональною торгово-промисловою палатою, є документом, що підтверджує право такого експортера на пільгу із сплати вивізного (експортного) мита, передбачену статтею 1-1 Закону України «Про ставки вивізного (експортного) мита на насіння деяких видів олійних культур». 
Тобто, фактично лише через місяць часу після запровадження вивізного (експортного) мита та пільг по його сплаті, урядом було прийнято рішення про визначення чіткого переліку документів, які має подати експортер на підтвердження свого статусу сільськогосподарського виробника та отримання пільги зі сплати такого мита.
Водночас, експортери сільськогосподарські виробники, які експортували сою та ріпак впродовж вересня 2025 року, забезпечували подання документів, які підтверджують його статус сільгоспвиробника та факт власного виробництва, з метою отримання законного права на пільгу із сплати вивізного (експортного) мита.
Отже, право на пільгу існувало на рівні Закону, що є підставою для відповідних дій позивача щодо вивезення ріпаку у цих правовідносинах без сплати вивізного (експертного) мита, відсутність станом на 25.09.2025 (подання до митного оформлення СТОВ «НІКА» ЕМД №25UA500090010929U8) затвердженого Урядом механізму підтвердження походження товару, не скасовує такого права, та не може створювати додатковий тягар для позивача у формі сплати митних платежів, від сплати яких він звільнений Законом.
Відповідно до частини шостої статті 301 МК України повернення сум митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, здійснюється у тому самому порядку, що і повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів за заявою платника податків за умови, що така заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.
Статтею 301 МК України визначений механізм повернення платникам податків коштів, що обліковуються на відповідних рахунках митного органу чи помилково та/або надмірно сплачених до бюджету.
Згідно із частинами першою третьою статті 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України. У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів орган доходів і зборів не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факту зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів.
Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формуваннями реалізує державну податкову і митну політику.
Згідно з пунктом 43.1 статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
Пунктом 43.3 статті 43 ПК України передбачено, що обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім поверненні надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річною оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.
Відповідно до пунктів 43.4-43.5 статті 43 ПК України платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових, зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника додатків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцяти денного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Згідно із пунктом 1 Розділу III Порядку №643 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.
Відповідно до пунктів 3-5, 8 Розділу III Порядку № 643 у заяві зазначаються: 1) сума коштів до повернення за видами митних, інших платежів та пені; 2) причини виникнення такої суми коштів; 3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я та по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); 4) напрям(и) перерахування суми коштів: а) на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів; б) для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); в) для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава: на депозитний рахунок 3734; на депозитний рахунок 3734 іншої митниці; на банківський рахунок 2603 (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою); г) для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету; 5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачені суми митних платежів.
До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо повернення сум відповідних митних платежів; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).
Після реєстрації в митниці заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до Підрозділу.
Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням (пункт 11 цього розділу).
Митний орган у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України.
Тобто, у разі отримання заяви платника податків про повернення сум митних платежів та документів, які підтверджують наявність у нього на день подання митному органу митної декларації для митного оформлення права на звільнення від сплати митних платежів, оформленої у порядку, встановленому законодавством, митний орган зобов`язаний не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання такої заяви підготувати висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подати його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. При цьому митний орган наділений правом провести перевірочні заходи у разі потреби з метою перевірки факту перерахування митних та інших платежів з відповідного рахунку до Державного бюджету України.
Здійснюючи митне оформлення товару СТОВ «НІКА», з метою виконання власних договірних зобов`язань перед контрагентом щодо поставки товару та уникнення застосування штрафних санкцій, сплатив митні платежі у розмірі 1109004,66 грн, що не заперечується відповідачем.
Суд зазначає, що на час оформлення митної декларації №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, законодавчо визначеного обов`язку сплати вивізного мита за товаром – насіння ріпака, вивезення якого відбулось, у позивача не було.
Тобто, сплата суми у розмірі 1109004,66 грн відбулась понад мита визначеного Законом №1033-XIV, станом на 25.09.2025.
СТОВ «НІКА» звернулось до Одеської митниці з заявою про повернення сплачених платежів та надав документи, які підтверджують наявність у нього на день подання митному органу митної декларації для митного оформлення права на звільнення від сплати митних платежів, чим підтвердив факт сплати коштів.
Крім того, позивачем був поданий і висновок, передбачений Постановою Кабінету Міністрів України №1256 «Деякі питання підтвердження власного вирощування окремих видів сільськогосподарської продукції для цілей експорту».
За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач не виконав процедурних обов`язків щодо алгоритму дій, покладених на нього вищезазначеними нормами законодавства, зокрема Порядком № 643, безпідставно проігнорувавши обов`язок у підготовці відповідного висновку з метою повернення позивачу сплачених платежів.
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 14.05.2019 у справі №810/1941/16.
Слід зазначити, що перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.
Урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що обставини не формування та не подання до органу Державної казначейської служби України електронного висновку про повернення СТОВ «НІКА») з державного бюджету надміру сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн на розрахунковий рахунок у банку відповідачем є протиправною бездіяльністю.
Належним способом захисту права позивача є зобов`язання Одеської митниці сформувати електронний висновок про повернення СТОВ «НІКА» код ЄДРПОУ 32469673 надмірно сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25.09.2025, шляхом перерахування коштів на рахунок СТОВ «НІКА».
Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 28.01.2020 у справі №815/4804/16, від 28.02.2019 у справі №826/4987/16.
Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення позову СТОВ «НІКА» в повному обсязі.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, а позивачем заявлено одну основну вимогу немайнового характеру та похідну від неї вимогу, суд вважає за необхідне судовий збір у розмірі 2662,40 грн стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, 

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка" (вул. Перемоги, 18, с. Василівка, Чутівський район, Полтавська область, 38850, код ЄДРПОУ 32469673) до Одеської митниці (вул. Івана та Юрія Лип, 21-а, м. Одеса, Одеська область, 65078, код ЄДРПОУ44005631) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність Одеської митниці щодо не формування та не подання до органу Державної казначейської служби України електронного висновку про повернення Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка" з державного бюджету надміру сплаченої суми митного платежу у розмірі 1109004,66 грн на розрахунковий рахунок у банку.
Зобов`язати Одеську митницю сформувати електронний висновок про повернення Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Ніка" надмірно сплачену суму митного платежу у розмірі 1109004,66 грн за митною декларацією №25UA500090010929U8 від 25 вересня 2025 року, шляхом перерахування коштів на рахунок Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка" код ЄДРПОУ 32469673 IBAN НОМЕР_1 відкритий в АТ «Райффайзен Банк», код банку 300335, та подати такий висновок до органу Державної казначейської служби України. 
Стягнути на користь Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Ніка" за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці витрати зі сплати судового збору в сумі 2662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні сорок копійок).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н.Ю. Алєксєєва