ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/2875/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Лозовського О.А.,
розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Волинської митниці (далі – митниця, митний орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 11.12.2025 №UA205030/2025/000067/2.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на виконання умов контракту від 14.09.20205 №3/25, укладеного між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та Польською фірмою Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» (продавець), на митну територію України було ввезено сировину - зношені автомобільні шини для легкових автомобілів у кількості 1685 шт. вагою 13200 кг для подальшої їх переробки, відновлення протектора.
08.12.2025 з метою митного оформлення ввезеного товару, декларантом позивача митному органу подано митну декларацію МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025, а також усі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного Кодексу України (далі – МК України), які підтверджують складові митної вартості, яка визначена за першим методом з урахуванням витрат на транспортування товару. Однак, відповідач прийняв оскаржувані рішення, яким здійснив коригування митної вартості у зв`язку із тим, що подані документи містили розбіжності, а декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, для підтвердження рівня митної вартості.
На думку позивача, подані документи не містили розбіжностей, а сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
За наведених підстав позивач просить позов задовольнити.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 13.03.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі – КАС України).
У відзиві на позовну заяву представник відповідача позовні вимоги заперечила та у їх задоволенні просила відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару. 
Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: у інвойсі від 03.12.2025 №FV0009/12/2025 відсутня інформація, що даний товар - шини «Призначені виключно для переробки», як зазначено у графі 31; адреса завантаження товару згідно заявки на перевезення не відповідає адресі завантаження згідно CMR, що може свідчити про наявність додаткових транспортних витрат. Зокрема, відповідно до гр. 20 МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025 товар поставлявся на умовах FСA, DE Wurzburg. Згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 651, у першому підрозділі графи 20 МД «Умови поставки» наводиться скорочене літерне найменування умов поставки згідно з класифікатором умов поставки, в даному випадку - FCA . У другому підрозділі графи зазначається літерний код альфа-2, відповідно до Переліку кодів країн світу країни, на території якої міститься географічний пункт доставки товарів, через пробіл – назва цього географічного пункту, в цьому випадку – DE Wurzburg. Умови поставки FCA Інкотермс 2010 – «Free Carrier» («Франко перевізник» зазначена назва місця) означає, що продавець передасть товар, випущений у митному режимі експорту, зазначеному покупцем перевізнику в названому місці. На думку відповідача, вибір місця поставки вплине на зобов`язання по навантаженню і розвантаженню товару в даному місці. Якщо поставка здійснюється в приміщенні продавця або в іншому погодженому місці, то продавець відповідає за навантаження товару. Всі витрати, пов`язані з експортом до моменту поставки, оплачує продавець (мита, митне оформлення і інше). Після поставки, всі супутні і непередбачені витрати оплачує покупець, в тому числі і витрати на транспортування. Згідно з пунктом шостим частини другої статті 53 МК України, документами, які подаються для підтвердження митної вартості товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Розбіжності у місцях завантаження товару безпосередньо впливають на формування фактурної вартості, її розмір, та витрати покупця, пов`язані з доставкою товару до митної території України, зокрема понесення витрат на розвантаження та навантаження товару.
У зв`язку з виявленими розбіжностями, декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи
Декларантом на вимогу митниці надано: виписку з бухгалтерської документації 1; висновок експерта Волинської 25/1/243 від 05.12.2025; експортну декларацію №25PL301010003AFWB4; Контракт Sp. z o.o. AVISO LOGISTICS №D -5; специфікація №1 до контракту D-5; Опл. третім особам AVISO LOGISTICS SR25IO18627599DS; комерційну пропозицію третіх осіб до контракту D-5; рахунок продавцю від третіх осіб RE972620251203; док 3-х осіб Burd Export Tyres №09663000 790/12; рішення судів 140/29093/23 та інші реєстраційні та пов`язані з виробництвом документи. 
При цьому відповідач зазначає, що у висновку судового експерта Білобран С.З. 25/1/243 від 05.12.2025 експерт не стверджує, а лише наводить ймовірне значення ціни товару. У висновку також зазначено, що ціна може складати від 0,4 до 0,5 євро/шт, тобто конкретні ствердження вартості товарів у висновку відсутні. Також, у висновку не зазначено кількість аркушів додатків та не надано їх. Таким чином, даний висновок не може бути взятий до уваги. З бухгалтерської документації надано лише виписку №1 від 08.12.2025, а саме заключну виписку з банку за період з 01.01.2025 по 05.12.2025 та з 01.12.2025 по 05.12.2025 , однак інших бухгалтерських документів, згідно Закону України «Про бухгалтерський облік» від 16.07.1999 з доповненнями та змінами, (видаткові накладні, товарно-транспортна накладна, видаткові та прибуткові касові ордери, бухгалтерські довідки) не надано. Згідно інвойсу від 03.12.2025 №FV0009/12/2025 вартість товару становить 842,5 євро або 3571,36 pln, згідно митної декларації країни експорту від 05.12.2025 №25PL301010003AFWB4 вартість товарів, яка визнана на польською митницею, становить 7392 pln. Також декларантом не надано: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; належну виписку з бухгалтерської документації. 
Однак, відповідач вважає, що декларантом на вимогу митниці не надано всіх додаткових документів та надано заяви від 11.12.2025 №1 про надання документів в повній мірі та не врахування 10-ти денного терміну. 
Оскільки позивачем не було надано усіх документів на запит митного органу, які б підтверджували або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У зв`язку з цим декларанта повідомлено про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 Митного кодексу України визначено за резервним методом.
Митну вартість визначено за резервним методом із врахуванням обмежень, передбачених частиною третьою статті 64 МК України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом вартості схожого товару: митна декларація №25UA305110011463U5 від 06.12.2025 – «Шини пневматичні гумові, безкамерні (каркаси), що були у використанні, які мають експлуатаційні пошкодження, для легкових автомобілів R15, R16, R17, R18, R19, R20, R21 в кількості 70 шт., розміром: 205/65 R15 - 4 шт215/70 R15 - 2 шт205/60 R16 - 2 шт215/60 R16 - 2 шт215/65 R16 - 2 шт225/55 R16 - 4 шт215/55 R17 - 2 шт225/50 R17 – 8 шт225/65 R17 - 4 шт245/45 R17 - 2 шт225/40 R18 - 4 шт225/55 R18 - 4 шт235/45 R18 - 2 шт235/50 R18 - 2 шт235/55 R18 - 4 шт235/60 R18 - 2 шт245/45 R18 - 2 шт235/45 R19 - 4 шт245/40 R19 - 2 шт245/45 R19 - 2 шт245/45 R20 - 4 шт275/30 R20 - 4 шт275/35 R21 - 2 шт, ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора., ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора.», з країною походження "EU" - 9,55 євро/шт, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Коригування на обсяги партії та комерційні рівні не здійснювалось.
Декларантом вказаний товар оформлено у вільний обіг згідно з МД №25UA205030019241U7 від 11.12.2025 з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст.55 МК України.
З наведених підстав відповідач вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості є законним та обґрунтованим.
У відповіді на відзив позивач заперечує проти тверджень представника відповідача викладених у відзиві з підстав зазначених в адміністративному позові. Додатково зазначив, що відповідач багаторазово вказує про ненадання декларантом на вимогу митниці витребуваних та додаткових документів, що підтверджують митну вартість товару, однак жодного разу не зазначає, які саме конкретно документи на підтвердження митної вартості не були надані.
Щодо твердження відповідача що в інвойсі від 03.12.2025 №FV0009/12/2025 відсутня інформація про те, що товар призначений виключно для переробки, та намагається пов`язати це з впливом на вартість товару. Таке твердження не відповідає фактичним обставинам справи. У специфікації до договору поставки прямо зазначено, що товаром є «зношені автошини для відновлення протектора» (додаток №5 позовної заяви), яка є невід`ємною частиною договору та була подана митному органу разом з іншими документами. При цьому інвойс формується на підставі договору та має похідний характер, підтверджуючи передусім ціну, кількість і умови поставки товару, тоді як детальні характеристики та умови використання товару визначаються саме у договорі та його додатках. Таким чином, інформація про характеристики та призначення товару міститься у поданих документах у повному обсязі, а твердження відповідача ґрунтуються на вибірковому та формальному тлумаченні документів і не відповідають їх фактичному змісту.
Також позивач звертає увагу, що питання щодо умов поставки FCA (Incoterms 2010) не зазначалося митним органом у рішенні про коригування митної вартості та не було підставою для його прийняття. Відповідач зазначає про нібито «розбіжності у місцях завантаження товару», які, на його думку, впливають на формування фактурної вартості та витрати покупця, пов`язані з доставкою товару до митної території України. Водночас відповідач не конкретизує, у чому саме полягають ці розбіжності, та не наводить жодних числових показників чи розрахунків, які б підтверджували вплив якихось обставин на митну вартість товару. Товар було поставлено на умовах FCA (Incoterms), що прямо зазначено в інвойсі №FV0009/12/2025 від 03.12.2025 (додаток №6 позовної заяви). Умови поставки та оплати сторонами були належним чином дотримані та виконані, що підтверджується платіжною інструкцією 1JBKLPC від 05.12.2025 (додаток №7 позовної заяви). 
Щодо висновку експерта, позивач зауважує, що сама природа судової товарознавчої експертизи передбачає визначення ринкової (оціночної) вартості, яка за своєю суттю не є абсолютно фіксованою величиною, а визначається у межах певного цінового діапазону. Зазначення експертом інтервалу 0,4– 0,5 євро/шт не свідчить про неналежність висновку, а навпаки підтверджує об`єктивність дослідження та застосування загальновизнаних методик оцінки. Ринкова ціна за своєю природою формується у межах певного діапазону, а не у вигляді математично точної константи. Встановлений експертом ціновий діапазон узгоджується із заявленою митною вартістю товару та підтверджує її відповідність ринковому рівню і економічну обґрунтованість. Натомість митний орган фактично ігнорує зміст експертного дослідження, зводячи свої заперечення до формального акценту на слові «ймовірно», що свідчить про вибірковий та упереджений підхід до оцінки доказів. Також твердження митниці про ніби-то відсутність у висновку зазначення кількості аркушів додатків спростовується уточнюючим висновком судового експерта Білобран С.З. № 25/1/243/1 від 05.12.2025, у якому на сторінці 16 прямо зазначено кількість аркушів додатків, а саме: 7 сторінок матеріалів, наданих замовником, та 12 сторінок інформації з інтернет-ресурсів та інших джерел, використаних під час проведення дослідження, що повністю спростовує доводи відповідача. Більш того, митниці було надано лист експерта ОСОБА_2 від 26.02.2026, яким усунуто надумані митницею розбіжності та надано їх спростування, а також підтверджено чинність та обґрунтованість висновку з посиланням на норми законодавства України, проте зазначений документ митницею безпідставно проігноровано. Крім того, заперечуючи висновок судового експерта, митний орган не наводить жодного альтернативного експертного дослідження чи інших доказів, які б його спростовували, фактично підміняючи фахові висновки експерта власними припущеннями. Відтак висновок судового експерта Білобран С.З. № 25/1/243/1 від 05.12.2025 є належним, допустимим та чинним доказом, який підтверджує фактичну заявлену вартість зношених автомобільних шин для легкових автомобілів, призначених для відновлення протектора, та повністю підтверджує вартість товару, визначеній у контракті №3/25 від 14.09.2025.
Декларантом на вимогу митниці було подано бухгалтерські документи, що підтверджують оплату товару та складові митної вартості, зокрема банківські платіжні документи, платіжна інструкція 1JBKLPC від 05.12.2025, оплата за товар, платіжна інструкція 3 від 05.12.2025 оплата перевізнику, довідка про розподіл транспортних витрат 1 від 03.12.2025, виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025.
Розрахунки за товар здійснювалися у валюті євро, що підтверджується поданими документами, наведеними у позовній заяві та у відповіді на відзив. Жодних розрахунків у польських злотих між позивачем та продавцем товару не проводилося. Зокрема, вказує, що в експортній декларації №25PL301010003AFWB4 від 05.12.2025 у графі [14 05] зазначено валюту розрахунку - євро, а у графі [14 06] - загальну фактурну вартість товару в розмірі 842,5 євро; в інвойсі Faktura FV0009/12/2025 від 03.12.2025 зазначено ідентичну вартість товару 842,5 євро; у платіжному документі № 1JBKLPC від 05.12.2025 підтверджено оплату саме цієї суми - 842,5 євро.
За таких обставин, на думку позивача, твердження, наведені у відзиві, є необґрунтованими, та фактично спрямовані на штучне розширення мотивів рішення про коригування митної вартості, які не існували на момент його прийняття
Просив позовні вимоги задовольнити повністю.
Ухвалою суду від 30.03.2026 відмовлено у задоволенні клопотання Волинської митниці про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 01.06.2026 у відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.05.2026, яким головуючим суддею для розгляду адміністративної справи №140/2875/26 було визначено суддю Лозовського О.А., справу прийнято до провадження.
Інших заяв по суті справи до суду не надходило.
Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази встановив такі обставини.
Судом встановлено, що 14.09.2025 між ФОП ОСОБА_1 (Покупець) та фірмою Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» (Польща) (продавець) укладено контракт №3/25, згідно умов якого Продавець продає, а Покупець купує товари в кількості, за цінами і на умовах, викладених в Додатках (специфікаціях, рахунках та інше), які є невід`ємною частину цього контракту. Загальна вартість контракту 300000 євро. Валюта контракту – Євро. Продавець поставляє товар на умовах Інкотермс, що вказується в Специфікаціях, Інвойсах (рахунках) до кожної партії окремо (а. с. 20-21).
Відповідно до умов вищезгаданого контракту з додатками, специфікації №1 до контракту від 14.09.2025 (а. с. 21 зворот), інвойсу FV0009/12/2025 від 03.12.2025 (а. с. 22) фірма Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» поставила покупцю ФОП ОСОБА_1 товар - автомобільні шини, що були у користуванні (зношені автошини, для відновлення протектора) у кількості 600000 шт. за ціною 0,5 Євро за шт.
Згідно платіжної інструкції №1JBKLPС від 05.12.2025 позивач сплатила фірмі Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia «AVISO LOGISTICS» кошти в сумі 842,50 євро (а. с. 23).
З метою митного оформлення ввезеного на територію України товару: Шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, до легкових автомобілів: - UZYWANE OPONY SAMO CHODOWE в кількості 1685 штук. Вага нетто 13200 кг. Призначені виключно для переробки – відновлення протектора гумових шин і покришок. Використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути не безпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин та неоднаковим малюнком протектора. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: немає даних. Країна походження: EU, декларантом позивача Волинській митниці подано МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025, у якій митна вартість визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, тобто за основним методом визначення митної вартості товарів, фактурна вартість 842,50 євро (а. с. 18-19).
На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025 були подані такі документи: митна декларація МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025, контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками; Faktura FV0009/12/2025 від 03.12.2025; платіжна інструкція №1JBKLPC від 05.12.2025; наказ та висновок на транскордонне перевезення відходів 1384 від 14.11.2025; договір з перевізником №5 від 03.12.2025; заявка на транспорт №1 від 03.12.2025; рахунок на оплату №1 від 03.12.2025; платіжна інструкція №3 від 05.12.2025; довідка про розподіл транспортних витрат №1 від 03.12.2025; договір брокерських послуг 6/05-12-25 від 05.12.2025; автотранспортна накладна CMR А№701393 від 03.12.2025; експортна декларація 25PL301010001HPCB5 від 23.05.2025.
По МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025 відбулось спрацювання системи АСАУР, що передбачало необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронному повідомленні декларанту запропоновано подати такі документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Позивачем відповідно до пункту третього статті 53 МК України надано додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: виписка з бухгалтерської документації №1 від 08.12.2025; висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243 від 05.12.2025; дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; Контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами №D-5 від 22.11.2021; специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту №D-5 від 22.11.2021; комерційна пропозиція третіх осіб №D-5 від 22.11.2021; рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 03.12.2025; оплата третім особам від продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» SR25IO18627599DS від 03.12.2025; установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» Nr 09663000 79012 GewA 1; договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин; витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль; дозвіл 723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин; витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин); відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3,4 від 25.01.2023; зобов`язання ФОП ОСОБА_3 №5 від 25.01.2023; дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 ; свідоцтво про Державну реєстрацію серія В01 № 441674 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_2 ФОП ОСОБА_3 ; Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції); протокол випробувань №0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей; висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП; витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість б/в шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора; обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023; рішення судів; повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин б/в; заява брокера №1 від 11.12.2025.
Проте Волинською митницею було прийняте рішення про коригування митної вартості 11.12.2025 №UA205030/2025/000067/2.
Як зазначено у графі 33 рішення від 11.12.2025 №UA205030/2025/000067/2, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, та містять наступні розбіжності: у інвойсі від 03.12.2025 №FV0009/12/2025 відсутня інформація, що даний товар - шини «Призначені виключно для переробки», як зазначено у графі 31; адреса завантаження товару згідно заявки на перевезення не відповідає адресі завантаження згідно CMR, що може свідчити про наявність додаткових транспортних витрат (а. с. 15-16).
У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта. Митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на товар на рівні: митна декларація №25UA305110011463U5 від 06.12.2025 – «Шини пневматичні гумові, безкамерні (каркаси), що були у використанні, які мають експлуатаційні пошкодження, для легкових автомобілів R15, R16, R17, R18, R19, R20, R21 в кількості 70 шт., розміром: 205/65 R15 - 4 шт215/70 R15 - 2 шт 205/60 R16 - 2 шт 215/60 R16 - 2 шт 215/65 R16 - 2 шт 225/55 R16 - 4 шт 215/55 R17 - 2 шт 225/50 R17 – 8 шт 225/65 R17 - 4 шт 245/45 R17 - 2 шт 225/40 R18 - 4 шт 225/55 R18 - 4 шт 235/45 R18 - 2 шт 235/50 R18 - 2 шт 235/55 R18 - 4 шт 235/60 R18 - 2 шт 245/45 R18 - 2 шт 235/45 R19 - 4 шт 245/40 R19 - 2 шт 245/45 R19 - 2 шт 245/45 R20 - 4 шт275/30 R20 - 4 шт275/35 R21 - 2 шт, ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора., ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора.», з країною походження «EU» - 9,55 євро/шт, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. 
Коригування на обсяги партії та комерційні рівні не здійснювалось.
Декларантом вказаний товар оформлено у вільний обіг згідно з МД №25UA205030019241U7 від 11.12.2025 з наданням гарантій, передбачених частиною сьмою статті 55 МК України.
Згідно частини восьмої статті 55 МК України протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються. 
Позивач, не погоджуючись із рішенням 11.12.2025 №UA205030/2025/000067/2 про коригування митної вартості товару, звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України від 13.03.2012 №4495-VI (далі також - МК України) та іншими законами України.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України. У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребовувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.
Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту) та ненаданням позивачем відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Як визначено частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом – за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, а саме: митна декларація МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025, контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками; Faktura FV0009/12/2025 від 03.12.2025; платіжна інструкція №1JBKLPC від 05.12.2025; наказ та висновок на транскордонне перевезення відходів 1384 від 14.11.2025; договір з перевізником №5 від 03.12.2025; заявка на транспорт №1 від 03.12.2025; рахунок на оплату №1 від 03.12.2025; платіжна інструкція №3 від 05.12.2025; довідка про розподіл транспортних витрат №1 від 03.12.2025; договір брокерських послуг 6/05-12-25 від 05.12.2025; автотранспортна накладна CMR А№701393 від 03.12.2025; експортна декларація 25PL301010001HPCB5 від 23.05.2025.
А також на вимогу митниці надано: виписка з бухгалтерської документації №1 від 08.12.2025; висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243 від 05.12.2025; дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; Контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами №D-5 від 22.11.2021; специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту №D-5 від 22.11.2021; комерційна пропозиція третіх осіб №D-5 від 22.11.2021; рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 03.12.2025; оплата третім особам від продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» SR25IO18627599DS від 03.12.2025; установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» Nr 09663000 79012 GewA 1; договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин; витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль; дозвіл 723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин; витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами; технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин); відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3,4 від 25.01.2023; зобов`язання ФОП ОСОБА_3 №5 від 25.01.2023; дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 №14667-25; виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 ; свідоцтво про Державну реєстрацію серія НОМЕР_3 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_2 ФОП ОСОБА_3 ; Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції); протокол випробувань №0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей; висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП; витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість б/в шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора; обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023; рішення судів; повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин б/в; заява брокера №1 від 11.12.2025.
На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
Слід зазначити, що контрактом від 14.09.2025 №3/25, з додатками до нього, визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця.
Відповідно до інвойсу №FV0009/12/2025 від 03.12.2025 фірма AVISO LOGISTICS поставила покупцю ФОП ОСОБА_1 товар - зношені автомобільні шини для легкових автомобілів у кількості 1685 шт. та для їх подальшої переробки - відновлення протектора. Цим документом визначено ідентифікаційні ознаки товару, кількість, ціну.
Ціна товару в інвойсі №FV0009/12/2025 від 03.12.2025 (842,50 євро) та відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025.
Суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс) згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.
Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містять. 
Твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в євро, зазначеній в інвойсі, та у декларації країни експорту, яка зазначена в злотих (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту вартість товару визначається в євро. Згідно з наданим до митного оформлення інвойсом вартість товару визначалась в євро. Тобто, вартість товару у польських злотих сторонами контракту взагалі не визначалась.
Крім того, суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.
При цьому, у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару. Вказана обставина відповідачем жодними доказами не спростована.
Суд також зазначає, що відсутність у рахунку-фактурі від 03.12.2025 №FV0009/12/2025 зазначення, що товар-шини-«призначені виключно для переробки», не може розглядатися як невідповідність або порушення вимог митного законодавства, оскільки дана інформація у повному обсязі відображена у графі 31 МД №25UA205030019050U8 від 08.12.2025, яка є основним документом, що підтверджує митний статус товару. Варто зазначити, при цьому рахунок-фактура (інвойс) є комерційним документом, що не передбачає наявності в ньому окремої графи або реквізиту, в якій зазначалась би мета або ціль призначення товару при імпорті. Основною метою інвойсу є фіксація договірної вартості товару та умов постачання, і законодавством не передбачено зазначення в ньому митних чи технічних характеристик, відтак, відсутність такої інформації в інвойсі не впливає на правомірність та достовірність поданих для митного оформлення відомостей, а тому зауваження митниці є безпідставним і таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.
Щодо аргументів відповідача у спірному рішенні про те, що адреса завантаження товару згідно заявки на перевезення не відповідає адресі завантаження згідно CMR, що може свідчити про наявність додаткових транспортних витрат, суд звертає увагу, що згідно з офіційним тлумаченням торговельних термінів «Інкотермс 2000» умови поставки FCA або Франко-перевізник (... назва місця) означає, що продавець доставляє вантаж, який пройшов митне оформлення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Вибір місця постачання вплине на зобов`язання з навантаження й розвантаження товару в даному місці: якщо постачання здійснюється в приміщенні продавця, то продавець несе відповідальність за завантаження; якщо ж постачання здійснюється в інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе.
Зі змісту зазначеного терміну вбачається, що поставка на умовах FCA покладає зобов`язання по завантаженню на продавця. Відповідальність знімається з відправника вантажу в той момент, коли він передає товар перевізнику, найнятому покупцем. Подальші ризики щодо транспортування вантажу покупець несе самостійно. При цьому всі експортні формальності та мита має здійснити та сплатити продавець, а витрати на імпортне оформлення залишаються на покупці. Ризики переходять від продавця до покупця після розміщення вантажу у транспорті, що належить перевізнику, або після передачі товару на місце завантаження транспорту перевізника.
Відповідно до специфікації №1 від 14.09.2025 до контракту №3/25 від 14.09.2025, умови поставки товару за даним контрактом FCA-Wurzburg, згідно міжнародних правил «Інкотермс 2000». 
Вказані умови поставки ідентичні до зазначених у рахунку-фактурі FV0009/12/2025 від 03.12.2025 (а. с. 21 зворот, 22) та заявці на транспорт №1 від 03.12.2025 (а. с. 28). Зі змісту вказаної заявки слідує, що завантажування вантажу здійснюється продавцем Aviso Logistics Sp. z o.o., адреса завантаження: м. Wurzburg (Німеччина).
Тобто, зазначено, що товар завантажуєтеся саме продавцем.
Отже, суд зазначає, що оскільки рахунком-фактурою (iнвойсом) №FV0009/12/2025 від 03.12.2025 чітко визначено, що товар завантажує продавець, а тому такі витрати не включаються до транспортних витрат, відповідно не були відображені позивачем у довідці про транспортні витрати, у зв`язку з чим вищенаведені зауваження митниці з цього приводу є безпідставними.
Таким чином, оскільки вказані умови було погоджено сторонами зовнішньоекономічного контракту, суд приходить до висновку, що транспортування товару здійснювалося продавцем на якого покладено зобов`язання здійснити та оплатити завантажувально-розвантажувальні роботи. Вказана обставина повністю підтверджується поданими до митного оформлення та для суду документами. Тому відсутні підстави вважати, що витрати по завантаженню товару у місці передачі є додатковими витратами позивача, які не включені у митну вартість товару та не відображені у довідці про транспортні витрати.
При цьому, матеріалами справи підтверджено, що завантаження товару здійснювалось продавцем товару. Додаткове страхування не здійснювалось.
Крім того, довідкою про розподіл транспортних витрат №1 від 03.12.2025 підтверджено, що згідно договору №5 про міжнародне перевезення вантажів від 03.12.2025 та заявки на транспорт №1 від 13.12.2025 до цього договору витрати по перевезення по маршруту м. Wurzburg (Німеччина) – м/п Дорогуськ/Ягодин 1200 км становлять 44265,51 грн. Вказану суму транспортних витрат декларант позивача включив до митної вартості. Тобто, позивачем включено наведену суму витрат за транспортування товару до митного кордону України, що відповідає вимогам пункту 5 частини 10 статті 58 МК України.
Щодо експертногоих висновків від 05.12.2025 №25/01/243, суд зазначає наступне.
Висновки експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством. 
На вирішення експертного товарознавчого дослідження поставлено питання в наступній редакції: “Яка митна вартість товарів: шини пневматичні гумові, що були у використанні, для легкових автомобілів, призначені для відновлення протектора гумових шин та покришок, країна походження - Європейський Союз який поступає на нашу адресу від фірми AVISO LOGISTICS Sp. z о. о. по договору №К2020-1 від 17.11.2020р”. 
Твердження митниці, що висновки “не відносяться до даного оформлення”, є невірним, так як висновок судового експерта Білобран С.З. №21/1/209 від 14.05.2021 та Волинської торгово-промислової палати 27.05.2021 №В-574 стосується контракту К2020-1 від 17.11.2020 в цілому, що є зрозуміло в поставленому питанні до експерта та в заключній частині експертного висновку встановлено, що ринкова вартість об`єкта дослідження: шини пневматичні гумові, що були у використанні, для легкових автомобілів, призначені для відновлення протектора гумових шин та покришок, країна походження - Європейський Союз за од. виміру станом на травень 2021р. (на час проведення дослідження), який поступає на адресу ФОП ОСОБА_4 від фірми AVISO LOGISTICS Sp. z.o.o. по договору №К2020-1 від 17.11.2020 за межами території України з врахуванням витрат на їх доставку до кордону України (митної території України) без нарахування митних платежів та зборів, може складати, EUR без ПДВ/шт. (з округленням): “…шини пневматичні гумові, що були у використанні, для легкових автомобілів, призначені для відновлення протектора гумових шин та покришок, країна походження - Європейський Союз від 0,46 до 5,60….” або в USD без ПДВ/кг. з врахуванням курсу НБУ станом на 14.05.2021р. та з врахуванням даних про кількість та вагу товару [15, 20]: “…шини пневматичні гумові, що були у використанні, для легкових автомобілів, призначені для відновлення протектора гумових шин та покришок, країна походження - Європейський Союз від 0,07 до 0,86 …”.
Контракт №К2020-1 від 17.11.2020 є дійсний від 17.11.2020 по теперішній час, суттєвих змін по контракту не відбулось, а отже і висновки судових експертів Білобран С.З. №21/1/209 від 14.05.2021 та Волинської ТПП 27.05.2021 №В-574 що стосується контракту К2020-1 від 17.11.2020 теж є дійсними. 
Висновки судового експерта Білобран С.З. №21/1/209 від 14.05.2021 та Волинської ТПП 27.05.2021 №В-574 підтверджують, що вартість пневматичних гумових шин, що були у використанні, для легкових автомобілів, призначені для відновлення протектора гумових шин та покришок, відповідає вартості шин по контракту №К2020-1 від 17.11.2020 з додатками.
При цьому, в силу приписів частини другої статті 11 Закону України “Про торгово-промислові палати в Україні” методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. 
Суд зауважує, що товари купуються в іноземній валюті (євро), а не в гривні; мито та податки розраховуються виключно за офіційним курсом НБУ на дату митного оформлення, що регламентується нормативними актами, а не висновками експертів; зазначений курс використано суто для перерахунку на момент складення висновку і не має жодного впливу на реальні фінансові розрахунки при митному оформлені по інвойсах №FV0059/08/2025 від 14.08.2025 та №FV0078/10/2025 від 29.10.2025. 
Отже, сумніви митниці щодо висновку на підставі умовного інформаційного курсу є безпідставною та необґрунтованою.
З приводу тверджень митного органу в оскаржуваному рішенні про те, що в наданому експертному висновку експерта Білобан С.З. №25/1/243 від 05.12.2025 експерт допускає, а не стверджує, а лише наводить ймовірне значення ціни товару, та не зазначено кількості аркушів додатків та не надано їх, то суд зазначає таке.
Як слідує з висновку експерта Білобран С.З. №25/1/243 від 05.12.2025 за результатами проведення судово-товарознавчого дослідження встановлено, що вартість зношених автомобільних шин, що були у використанні, для легкових автомобілів, що експортуються ФОП ОСОБА_5 може складати суму від 0,40 до 0,50 євро за штуку (а. с. 37-44).
Вказана вартість 0,50 євро за штуку (залежно від факторів, які впливають на формування ціни) відповідає вартості товару, яка зазначає в інвойсі №FV0009/12/2025 від 03.12.2025.
При цьому, в силу приписів частини другої статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.
Разом з тим суд зазначає, що оскаржуване рішення не містить відомостей про те, яким чином такі висновки митного органу впливають на митну вартість товару, який імпортується позивачем.
Тому висновки відповідача щодо наявності розбіжностей в документах є необґрунтованими.
Суд зазначає, що оскаржуване рішення не містить жодних відомостей чи обґрунтувань щодо того, яким чином наведені у ньому висновки впливають на визначення митної вартості товару, який імпортується позивачем. 
З урахуванням наведеного, відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.
Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.
Суд наголошує, що вимога про надання: договору (угоди, контракт) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписки з бухгалтерської документації; ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.
Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, зокрема щодо ціни товару, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).
З урахуванням наведеного висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.
Разом з тим, у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованим та мотивованим.
На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Разом з тим, суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.
За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом – за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, а тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA205030/2025/000067/2 від 11.12.2025 є необґрунтованим та безпідставним, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому його слід визнати протиправним та скасувати, а позов задовольнити.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. 
Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як слідує з матеріалів справи при зверненні до суду позивач сплатила судовий збір в загальній сумі 2662,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №17 від 06.03.2026.
Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 2662,40 грн.
Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) до Волинської митниці (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ 43958385) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 11.12.2025 №UA205030/2025/000067/2.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) гривні 40 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи. 
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.А. Лозовський