УХВАЛА
28 квітня 2026 року 
м. Київ
справа №640/22970/19
адміністративне провадження №К/990/28806/25
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж. М., провівши підготовчі дії до касаційного розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Служби зовнішньої розвідки України про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на військовій службі та посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Безуєвський Юрій Маркович, на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.06.2025,
УСТАНОВИВ:
Ухвалою Верховного Суду від 24.07.2025 відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Безуєвський Ю. М., на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.06.2025.
Відповідно до статті 340 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду: з`ясовує склад учасників справи; вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи; вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції; вирішує питання про зупинення виконання судових рішень, які оскаржуються; вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.
Під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду установлено, що у касаційній скарзі скаржник просить розгляд цієї справи провести за участі представника позивача.
Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.
Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25.04.2002 у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом адміністративної справи № 640/22970/19 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України.
Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 28.09.2022 у справі № 140/1770/19.
Крім того, під час проведення підготовки справи до касаційного розгляду установлено, що відповідач у відзиві на касаційну скаргу просить Суд витребувати додаткові докази, перелік яких наведено у резолютивній частині цього відзиву.
Водночас необхідно наголосити на межах перегляду судом касаційної інстанції судових рішень, які визначені статтею 341 КАС України, та відповідно до яких суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
За таких умов, Суд уважає за належне у задоволенні клопотання відповідача про витребування додаткових доказів відмовити.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 345 КАС України суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.
Ураховуючи наявність клопотання представника позивача - адвоката Безуєвського Ю. М. про розгляд справи за його участі, відсутність клопотань від інших учасників справи про розгляд справи за їх участі, ураховуючи відповідну практику Європейського суду з прав людини, розгляд цієї справи можливо провести в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами без виклику учасників справи. 
У порядку, встановленому статтею 340 КАС України, проведені необхідні підготовчі дії з підготовки справи до касаційного розгляду, у тому числі вирішено питання про можливість її розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Керуючись статтями 241, 248, 327, 340, 345, 359 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Безуєвського Юрія Марковича про розгляд справи за його участі.
Відмовити у задоволенні клопотання Служби зовнішньої розвідки України про витребування додаткових доказів.
Підготовчі дії по справі закінчити.
Вказану справу призначити до касаційного розгляду в порядку письмового провадження з 29.04.2026, який відбудеться у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко,
Суддя Верховного Суду