Справа № 362/2068/21
Провадження № 2/362/3116/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2026 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого - судді Кравченко Л.М.,
за участі секретаря судового засідання – Шмагун М.С.,
за участі: представника позивача - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Васильківський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства та внесення змін в актовий запис та стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_4 та просила визнати батьківство ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по відношенню до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; внести зміни до актового запису № 646, складеного 29.12.2020 р. Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ): в графі «Прізвище дитини» змінити з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 »; в графі "Батько" змінити з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_4 », додати дату народження батька: ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження батька: м. Васильків Київської області, громадянство батька: Україна; місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_3 , аліменти на утримання дочки ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі у твердій грошовій сумі у розмірі 5000,00 грн. щомісячно, починаючи стягнення з дати подачі позовної заяви та до досягнення дитиною повноліття, ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Мотивувала позов тим, що в період з жовтня 2019 р. до березня 2020 р. мала інтимні стосунки з відповідачем, від яких ІНФОРМАЦІЯ_5 у неї народилася донька ОСОБА_5 . Оскільки відповідач дитину не визнає, коштів на утримання не надає, а дитина зростає та потребує значно більших коштів на утриманя аніж може надати мати, позивачка звернулася до суду із даним позовом. 
Представник позивача в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги.
Позивач та відповідач в судове засідання не з`явились, судом повідомлялись належно.
Представник відповідача подав письмові пояснення (т. 2 а.с. 112) та в судовому засіданні позов не визнав, оскільки вважає, що відповідач не може бути батьком дитини з певних фізіологічних обставин, позивач скористалась його станом алкогольного сп`яніння в якийсь день і тим, що він не пам`ятає перебігу подій, відповідач ніде не працює і є інвалідом 2-ої групи, а тому сума аліментів для нього є завеликою. 
Представник третьої особи подала заяву про розгляд справи за її відсутності.
Суд, заслухавши преставників сторін, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Судом достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 в місті Василькові Київвської області народилась ОСОБА_5 , батьками якої в актовому записі про народження № 646 від 29.12.2020 р. зазначено ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).
Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, сформованого 18.03.2021 р. за № 00029986072, відомості про батька записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.08.2023 р. призначено судово-медичну експертизу, на вирішення якої поставлено наступне питання: "Чи являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , біологічним батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір`ю якої є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживаюча за адресою: 
АДРЕСА_3 ? ".
Для проведення експертизи зобов`язано ОСОБА_4 , ОСОБА_3 разом з малолітньою донькою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з`явитися за викликом експерта для здачі зразків крові/волосся/слини/ тощо та в разі необхідності надати додаткові необхідні дані за вимогою експертів.
Вказано інформацію про місце проживання:
- матір - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_3 , засіб зв`язку: НОМЕР_2 ;
- батько - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , засіб зв`язку: НОМЕР_3 ;
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (проживає разом з матір`ю).
Копію даної ухвали направлено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4), попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. Оплату за проведення експертизи покладено на позивача.
26.12.2023 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 19.01.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною. 
27.12.2023 р. суд телефонограмою повідомив учасників справи про обов`язок з`явитися для відбору зразків крові, який відбудеться 19.01.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.
02.02.2024 р. до суду надійшов лист від 23.01.2024 р. за вих.№ 100-49/176 від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про неможливість проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації через неявку на неодноразові призначення дати відбору зразків крові ОСОБА_4 .
В судовому засіданні 05.03.2024 р., відкритому після відновлення провадження у справі, представник відповідача пояснив неявку на відбір зразків крові незнанням про обов`язковість явки. 
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06.03.2024 р. повторно направлено для виконання ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.08.2023 р. 
25.04.2024 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 17.05.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною. 
01.05.2024 р. суд телефонограмою повідомив учасників справи та представника відповідача про обов`язок з`явитися для відбору зразків крові, який відбудеться 17.05.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.
16.05.2024 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. подав до суду клопотання про перенесення дати відібрання біологічних зразків на інший час в зв`язку із тим, що згідно довідки лікаря від 16.05.2024 р. у ОСОБА_4 стався гіпертонічний криз, а оскільки останній є інвалідом другої групи після операції на серці, то з`явитись на надання біологічних зразків не має можливості. 
В підтвердження викладеного, представником відповідача надано консультативне заключення кардіолога (16.05.24) ТОВ «СуперЛікар» ОСОБА_10 , за яким загальний стан ОСОБА_4 , 1966 р.н., відносно задовільний. Лікування: рекомендовано госпіталізація до кардіологічного відділення та проведення КВГ. Доказів госпіталізації до кардіологічного відділення та проведення КВГ представником відповідача в подальшому суду не надано.
28.05.2024 р. до суду надійшов лист від 20.05.2024 р. за вих.№ 100-293/1177 від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про неможливість проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації через неявку на неодноразові призначення дати відбору зразків крові ОСОБА_4 .
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 19.06.2024 р., на підставі в тому числі заяви представника відповідача, який не заперечував проти призначення генетичної експертизи, ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.08.2023 р. втретє направлено для проведення судово-медичної експертизи до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. 
01.10.2024 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 18.10.2024 року у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною. 
01.10.2024 р. суд відправив листа і телефонограмою повідомив учасників справи та представника відповідача про обов`язок з`явитися для відбору зразків крові, який відбудеться 18.10.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.
Однак, 15.10.2024 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. повідомив суд про неможливість відповідача прибути до відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи через перебування на лікуванні в Інституті серця МОЗ України, що підтверджується копією картки стаціонарного хворого № 2131, яка додається до повідомлення.
Суд не приймає копію медичної картки стаціонарного хворого № 2131 ОСОБА_4 , дата госпіталізації 15.10.2024 р., 11:30, в якості належного доказу вагомості причини неявки на відбір зразку крові, оскільки така не заповнена у відповідності до вимог до первинної облікової документації, зокрема не має мети госпіталізації, ПІБ та підпису лікаря, повних відомостей про обстеження перед госпіталізацією, номеру палати та інших відомостей, за якими можливо визнати доказ належним та допустимим. 
22.10.2024 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 08.11.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною. 
22.10.2024 р. суд вкотре повідомляє представника відповідача – адвоката Устенка І.О. про обов`язок з`явитися для відбору зразків крові, який відбудеться 08.11.2024 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.
Проте, 08.11.2024 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. просить суд перенести дату проведення судово-медичної генетичної ідентифікації, оскільки ОСОБА_4 є інвалідом 2-ої групи та переніс хірургічне втручання на серці, що призвело до погіршення стану здоров`я. ОСОБА_4 продовжує хворіти, має поганий стан здоров`я і тому не може прибути в експертну установи з поважних причин, в підтверлдення чого надав довідку Васильківської ЦРЛ.
Суд зауважує, що матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_4 є інвалідом другої групи внаслідок операції на серці, а також ставить під сумнів діагноз, вказаний представником відповідача у зяаві, оскільки згідно довідки № 829, виданої КНКП «Васильківською багатопрофільною лікарнею інтенсивного лікування» 07.11.2024 р. за вимогою, ОСОБА_4 звернувся до приймального відділення о 17 год. 40 хв. 07.11.2024 р. з діагнозом гіпертонічний криз, де йому рекомендовано амбулаторне лікування до 5 днів, що не свідчить про поважність причин неможливості прибуття для відібрання зразків крові. 
20.11.2024 р. до суду надійшов лист від 12.11.2024 р. за вих.№ 100-612/2264 від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про неможливість проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації через неявку на неодноразові призначення дати відбору зразків крові ОСОБА_4 .
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20.01.2025 р., ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.08.2023 р. вчетверте направлено для проведення судово-медичної експертизи до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. 
18.03.2025 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 11.04.2025 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною. 
18.03.2025 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. особисто отримав повідомлення експерта в приміщенні суду та судом направлено безпосередньо відповідачу повідомлення про необхідність явки для відібрання зразків крові.
08.04.2025 р. суд повторно повідомляє всіх учасників справи про необхідність прибути для відбору зразків крові. 
Вкотре, 09.04.2025 р., представник відповідача – адвокат Устенко О.І. повідомляє про неможливіть прибуття ОСОБА_11 , докази поважності чого будуть надані суду після одужання та виписки із стаціонарного лікування в ДП «Інститут серця». Представником відповідача та відповідачем доказів перебування на стаціонарі суду не надано. 
14.04.2025 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 16.05.2025 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною.
29.04.2025 р. суд повідомляє всіх учасників справи та представника відповідача – адвоката Устенка І.О. про необхідність явки для відібрання зразків крові 16.05.2025 р.
16.05.2025 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. повідомляє про неможливість прибуття його довірителя через відсутність у нього із 29.04.2025 р. зв`язку із ОСОБА_4 
19.05.2025 р. до суду надійшло повідомлення від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про забезпечення явки ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 для відбору зразків крові, який відбудеться 13.06.2025 р. у приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Явка вказаних осіб повинна бути обов`язково одночасною.
20.05.2025 р. суд повідомляє всіх учасників справи та представника відповідача – адвоката Устенка І.О. про необхідність явки для відібрання зразків крові 13.06.2025 р.
18.06.2025 р. до суду надійшов лист від 18.06.2025 р. за вих.№ 100-275/1117 від відділення судово-медичної генетичної ідентифікації КМКБСМЕ про неможливість проведення судово-медичної експертизи генетичної ідентифікації через неявку на неодноразові призначення дати відбору зразків крові сторін по справі.
18.06.2025 р. ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області відновлено провадження у справі та призначено до розгляду у відкритому підготовчому засіданні на 26.08.2025 р.
25.08.2025 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. клопоче про перенесення розгляду справи на іншу дату через смерть та поховання члена родини.
24.09.2025 р. розгляд справи не відбувся через перебування головуючого судді у нарадчій кімнаті у справі № 362/3207/16, провадження № 1кп/362/8/25.
21.10.2025 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. клопотав про перенесення 22.10.2025 р. розгляду справи на іншу дату через участь у розгляді інших справ в якості представника, що не підтверджує належними доказами.
26.11.2025 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. клопотав про перенесення 01.12.2025 р. розгляду справи на іншу дату через перебування на лікуванні, що не підтверджує належними доказами.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 01.12.2025 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд по суті на 02.02.2026 р. 
02.02.2026 р. представник відповідача – адвокат Устенко І.О. клопотав про перенесення розгляду справи на іншу дату через участь у розгляді інших справ в якості представника.
Враховуючи викладене вище, суд виснував, що поведінка відповідача та його представника свідчить про умисне ухилення відповідача ОСОБА_4 від надання експертам необхідних матеріалів для проведення генетичної експертизи, достовірно знаючи, що без цього провести експертизу неможливо, а висновок експертизи є достовірним доказом батьківства ОСОБА_4 відносно малолітньої ОСОБА_5 . 
Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частини друга і третя статті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, врегульовано статтею 125 Сімейного кодексу України.
Відповідно до частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.
Відповідно до частин першої та другої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.
Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України.
Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу.
Згідно із частиною першою статі 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства судом враховано усі вище перераховані докази в сукупності.
Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Як докази для встановлення батьківства в суді можуть бути досліджені зокрема: листи, телеграми відповідача, в яких він повідомляє про можливість народження чи народження його дитини певною жінкою; заява відповідача за місцем роботи про надання йому відпустки у зв`язку з народженням дитини; показання свідків про виявлення відповідачем турботи про дитину та її матір, обрання імені дитини тощо.
У роз`ясненнях, викладених у пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що справи про визнання батьківства щодо дитини, яка народилася не раніше 01 січня 2004 р., суд має вирішувати відповідно до норм Сімейного кодексу, зокрема, частини другої статті 128, на підставі будь-яких доказів, що засвідчують походження дитини від певної особи й зібрані з дотриманням норм цивільного процесуального законодавства. Відповідно до пункту 9 указаної Постанови, питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. У разі, коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до статті 146 ЦПК України може визнати факт, для з`ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (в залежності від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза).
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням статті 89 ЦПК України, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
За клопотанням позивача ОСОБА_3 у справі неодноразово призначалась судово-генетична експертиза для вирішення питання, чи є відповідач ОСОБА_4 батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, судово-генетична експертиза не була проведена у зв`язку з неодноразовою неявкою ОСОБА_4 до експертної установи.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_4 знав про наявність в суді цивільної справи щодо визнання його батьківства та призначення судово-генетичної експертизи, однак, ухилявся від явки для її проведення і суду не надав будь-яких належних доказів неявки для проведення експертизи з поважних причин.
Відповідно до статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Оцінивши процесуальну поведінку відповідача ОСОБА_4 , суд дійшов висновку, що він навмисно ухилився від явки до суду та від проведення судово-генетичної експертизи, яка призначалась за клопотанням позивача саме для визнання факту батьківства або спростування цього факту, тим самим фактично визнав своє батьківство стосовно малолітньої дитини, що народилась у позивача ОСОБА_3 . 
Відповідно допостанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. № 3 « Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини.
Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини, ратифікованоюПостановою ВР №789-ХІІ від 27.02.1991 р.в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Статтею 180 СК України визначено обов`язок батьків утримувати дитину, а саме батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Положенням статей 181,182 СК України встановлено способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину. В разі відсутності домовленості між батьками дитини про її утримування, кошти на утримання дитини (аліменти) за рішенням суду присуджуються у частці від доходу або у твердій грошовій сумі її матері, батька. При визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.
Із п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 р. вбачається, що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Згідно з ч. 3ст.181 СКаліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька (ст. 183 цього Кодексу) або в твердій грошовій сумі (ст. 184 СК) і виплачуються щомісячно. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч. 2 ст. 182 СК України. При цьому необхідно мати на увазі, що зміна законодавства в частині визначення мінімального розміру аліментів на одну дитину не є підставою для перегляду постановлених раніше судових рішень про їх стягнення. Що ж до максимального розміру аліментів, які стягуються з боржника, то відповідно до ч. 3 ст. 70Закону України «Про виконавче провадження» він не повинен перевищувати 50 відсотків заробітної плати цієї особи.
Згідно ч. 1ст. 183 Сімейного кодексу України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Відповідно до ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви. Аліменти за минулий час можуть бути присуджені, якщо позивач подасть суду докази того, що він вживав заходів щодо одержання аліментів з відповідача, але не міг їх одержати у зв`язку з ухиленням останнього від їх сплати. У цьому разі суд може присудити аліменти за минулий час, але не більш як за десять років.
Як вбачається з довідки про доходи № 6441 5542 0376 9414, виданої пенсіонеру ОСОБА_11 в тому, що він перебуває на обліку у Васильківскому об`єднаному управлінні ПФУ в Київській області і отримує пенсію по інвалідності. 
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
За правилами статті 89 ЦПК Україн суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи те, що відповідач своє процесуальною поведінкою визнав своє біологічне батьківство з ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджує про кровне споріднення між ним та донькою, суд, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку, що обставини, якими обґрунтовані заявлені вимоги, мали місце, позовні вимоги є доведеними.
Отже, позовні вимоги щодо визнання батьком ОСОБА_4 батьком ОСОБА_5 підлягають задоволенню в повному обсязі. Щодо вимог про стягнення аліментів, то суд вважає за доцільне стягнути із відповідача аліменти у твердій грошовій сумі у розмірі частини з усіх видів заробітку.
Частиною 1 ст. 191 СК України встановлено, що аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Відповідно до ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справі про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.114, 122, 126, 129, 134, 180, 181, 182, 183, 191 СК України, ст.ст.13, 81, 82, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :
Позов задовольнити частково.
Визнати громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , батьком дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зобов`язати Васильківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Обухівському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису № 646, складеного 29.12.2020 р. Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про народження ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 :
- в графі «Прізвище дитини» змінити з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 »;
- в графі "Відомості про батька" змінити з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_4 », додати дату народження батька: ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження батька: м. Васильків Київської області, громадянство: Україна; місце реєстрації: АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , аліменти на утримання дочки ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 22.04.2021 р. і до досягнення дитиною повноліття.
Допустити негайне виконання судового рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
В іншій частині позову - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Кравченко