Справа № 386/677/26 
Провадження № 3/386/174/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2026 року      селище Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області
Гарбуз О. С.
розглянувши (відповідно закріпленому статтею 279 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) порядку) у відкритому судовому засіданні у залі суду справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором АФ «Хлібороб» у формі ТОВ, жителя АДРЕСА_1 ,
- до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,
встановив:
03 червня 2026 року до суду з Південного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (м. Одеса) надійшов протокол №99/34-00-07-02 від 15.04.2026 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , який відповідно до цього протоколу обвинувачується в тому, що будучи на посаді директора АФ «Хлібороб» у формі ТОВ, яке розташоване в с. Наливайка Голованівського району Кіровоградської області, порушив порядок ведення податкового обліку, а саме при поданні податкової декларації з ПДВ за січень 2026 року, завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на суму 1352146,55 грн, оскільки ним завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 245597,13 грн, чим порушив п.44.1 ст. 44, пп. «а» п.198.1, п.198.2, п.198.3, п.198.6 ст. 198, п.200.1, п.200.4 ст. 200, п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
12.06.2026 представник ОСОБА_1 адвокат Красноголовець Ольга Павлівна подала до суду заперечення, в якому зазначила, що відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 , як директор АФ «Хлібороб» у формі ТОВ, порушив порядок ведення податкового обліку. Зауважила, що перевірка проводилася з 27.02.2026 по 05.03.2026, перевірялось дотримання товариством податкового законодавства при декларуванні за січень 2026 року, а ОСОБА_1 був призначений на посаду директора товариства 10.03.2026, тобто до свого призначення не міг бути відповідальним за ведення податкового обліку. Висновок про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення був зроблений посадовою особою, яка склала протокол, лише на підставі суб`єктивних висновків, наведених в акті про результати документальної планової виїзної перевірки АФ «Хлібороб», який був складений Південним міжрегіональним Управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків.
Адвокат зазначила, що 20 квітня 2026 року АФ «Хлібороб» ТОВ було подано до ДПС України скаргу на податкові повідомлення-рішення Південного міжрегіонального Управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 03.04.2026 №29234000702 форми «В1» про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на рахунок платника в банку, сума завищення бюджетного відшкодування: 1352146,55 грн та 676073,28 грн штрафних (фінансових) санкцій, застосованих за порушення пп. «а» п. 198.1, п.198.2, п. 198.3 ст. 198, п. 201, п. 200.4 ст. 200 ПКУ та від 03.04.2026 №29334000702 форми «В4» на суму 245597,13 грн за вих. №200. Станом на момент направлення цих пояснень Голованівському районному суду Кіровоградської області, відповідь щодо результатів розгляду скарги не надходила. На підставі зазначеного вважає, що факт порушення податкового законодавства не встановлено, а тому будь-які висновки та податкові зобов`язання є неузгодженими.
Також зазначає, що в даному випадку, моментом виявлення особи, яка «вчинила правопорушення» є дата, складання Акту перевірки у усіма висновками (12.03.2026), а датою вчинення правопорушення зазначено 19.02.2026. Складання протоколу 15.04.2026 вочевидь відбулось поза межами даного строку, при цьому вчинення правопорушення ще не доведено. «Правопорушення» відносно ОСОБА_1 вказане в протоколі від 15.04.2026 №99/34-00-07-02 не є триваючим, конкретна дата вчинення зазначена в самому протоколі (19 лютого 2026 р.), отже - по-перше, він не був посадовою особою на дату вчинення правопорушення, по-друге, строк накладення адміністративного стягнення сплив. В зв`язку з викладеним, просила закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення та у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подавав.
Представник ОСОБА_1 -адвокат Красноголовець О.П. в судовому засіданні просила закрити провадження в даній справі, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки він не був директором товариства на період, зазначений в акті перевірки.
У відповідності до ч. 2 ст. 268 КУпАП, суд розглядає справу у відсутність ОСОБА_1 , який належним чином сповіщений про розгляд справи та від якого не надійшло клопотань про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Заслухавши пояснення адвоката та вивчивши матеріали справи, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.
При розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 280 КУпАП суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне правопорушення настає у разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Відповідно до п.п. 292.1 ст. 292 Податкового кодексу України доходом платника єдиного податку є:  для фізичної особи - підприємця - дохід, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті. При цьому до доходу не включаються отримані такою фізичною особою пасивні доходи у вигляді процентів, дивідендів, роялті, страхові виплати і відшкодування, доходи у вигляді бюджетних грантів, а також доходи, отримані від продажу рухомого та нерухомого майна, яке належить на праві власності фізичній особі та використовується в її господарській діяльності;  для юридичної особи - будь-який дохід, включаючи дохід представництв, філій, відділень такої юридичної особи, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті.
Як вбачається з дослідженого протоколу про адміністративне правопорушення №99/34-00-07-02 від 15.04.2026, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
З дослідженого акту документальної позапланової виїзної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи №110/34-00-07-02/30702633 від 15.04.2026, встановлено, що перевірка щодо дотримання вимог податкового законодавства проводилась за січень 2026 року, тоді як згідно копії наказу АФ «ХЛІБОРОБ» у формі ТОВ від 10.03.2026 №260310_5-К, наданої адвокатом, ОСОБА_1 призначений на посаду директора зазначеного товариства з 11.03.2026.
Будь яких інших доказів на підтвердження того, що станом на січень 2026 року, в період який перевірявся відповідним контролюючим органом, ОСОБА_1 перебував на посаді директора товариства, що могло б свідчити про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відповідальною особою податкової служби не надано, тоді як згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Бочаров проти України (остаточне рішення від 17.06.2011р.) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом. Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумцій щодо фактів.
У своєму рішенні від 10.02.1995р., у справі Алене де Рібермон проти Франції Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.
У справах Малофєєва проти Росії (Malofeyevav.Russia, рішення від 30.05.2013р.) та Карелін проти Росії (Karelinv.Russia, рішення від 20.09.2016р.) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.
Суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, прийшов до висновку, що відповідальною особою Південного міжрегіонального управління ДПС в порушення вимог КУпАП не зібрано та не долучено безумовних та переконливих доказів вини ОСОБА_1 , що позбавляє можливості дійти висновку про наявність в його діях складу правопорушення.
Викладені обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Керуючись ст.ст. 1, 9, 221, 245-246, ч. 1 ст. 247, 248-249, 251-252, 279-280, 283-285КУпАП, суддя -
постановив:
Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:        Гарбуз О. С.