УХВАЛА
14 травня 2026 року
м. Київ
справа № 707/597/24
провадження № 51-1973ск25
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого  ОСОБА_1 , 
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на вирок Черкаського районного суду Черкаської області від 25 червня 2023 року та ухвалу Черкаського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року, 
встановив:
Захисник звернувся до Суду з касаційною скаргою на указані вище судові рішення, перевіривши яку на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її необхідно залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Відповідно до приписів п. 3 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначається судове рішення, що оскаржується. Захисник у касаційній скарзі оскаржує та просить скасувати, зокрема, вирок Черкаського районного суду Черкаської області від 25 червня 2023 року, натомість долучає копію вироку Черкаського районного суду Черкаської області від 25 червня 2024 року, що позбавляє суд можливості визначити предмет касаційного перегляду. 
Відповідно до приписів ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються, натомість захисником до касаційної скарги додано оскаржену ухвалу апеляційного суду від 09 лютого 2026 року, текст якої роздруковано з Єдиного державного реєстру судових рішень, де міститься лише знеособлена інформація про учасників судового розгляду, що перешкоджає Суду належним чином встановити дотичність доданого рішення до обставин провадження та засудженого.
За приписами п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Відповідно до ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення і особі засудженого.
Формальні та неконкретизовані твердження про недотримання судами попередніх інстанцій норм КПК не можуть бути предметом перевірки суду касаційної інстанції, який переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги та вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд стороною, що відображено в приписах ч. 2 ст. 433 та ч. 3 ст. 26 КПК, а тому не може самостійно відшуковувати відповідні підґрунтя для задоволення касаційної скарги.
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.
У касаційній скарзі захисник висуває вимогу про скасування вироку суду першої інстанції та ухвали апеляційного суду та призначення нового розгляду в суді першої інстанції. Водночас, обґрунтовуючи свої вимоги, захисник не вказує в контексті приписів ст. 415 КПК відповідних підстав до призначення нового розгляду саме в суді першої інстанції, не наводить обґрунтування, чому, з урахуванням компетенції апеляційного суду, недоліки, про які він зазначає, не можуть бути усунені під час нового апеляційного перегляду.
Особі, яка подає касаційну скаргу, необхідно керуватися положеннями ст. 433 КПК, за якими суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
Крім того, касаційний суд не перевіряє судові рішення в частині невідповідності висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, не може втручатися в аспекти оцінки судами попередніх інстанцій дослідженої ними сукупності належних, допустимих і достовірних доказів на предмет підтвердження чи не підтвердження обставин, які підлягають доказуванню в провадженні, таку оцінку кожен суд здійснює незалежно і самостійно шляхом формування власного внутрішнього переконання як щодо кожної з обставин, які підлягають доказуванню, так і стосовно винуватості особи у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень в цілому.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту. Під час перевірки доводів, наведених у касаційній скарзі, керується фактичними обставинами, встановленими місцевим та апеляційним судами, і перевіряє лише правильність застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, а також правової оцінки обставин.
З тексту знеособленої ухвали апеляційного суду, який додає до касаційної скарги захисник, видно, що наведені у касаційній скарзі аналогічні доводи були предметом перевірки апеляційного суду, який їх розглянув та навів мотиви, за якими визнав їх необґрунтованими та залишив без задоволення вимоги сторони захисту. Проте, касаційна скарга не містить спростування висновків та мотивів апеляційного суду, обґрунтування того, яких конкретно порушень закону допустив цей суд, який, серед іншого, послався і на відповідну практику Верховного Суду. 
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 вказаного Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, яка подала скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги.
Клопотання про зупинення виконання судових рішень, відповідно до приписів п. 4 ч. 1 ст. 430 КПК, суддя-доповідач вирішує тільки після відкриття касаційного провадження.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на вирок Черкаського районного суду Черкаської області від 25 червня 2023 року та ухвалу Черкаського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги - п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3