Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
24 червня 2026 року справа №640/17932/19 

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої Ольги Вікторівни, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Легіон 2015" до Головного управління ДФС у місті Києві про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень рішень,
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Легіон 2015" (далі по тексту – позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва до Головного управління ДФС у місті Києві (далі по тексту – відповідач), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення ГУ ДФС у місті Києві від 05.09.2019 №0000481409 та №0000471409.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що висновки відповідача, які слугували підставою прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень є помилковими, що є підставою для їх скасування. 
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано на розгляд судді Костенка Дмитра Анатолійовича.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
На виконання Закону України "Про внесення зміни до пункту 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, Київським окружним адміністративним судом направлено адміністративну справу №640/17932/19 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Легіон 2015" до Головного управління ДФС у місті Києва про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень - до Харківського окружного адміністративного суду.
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Ніколаєвій Ользі Вікторівні.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 07.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідачем подано відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених у відзиві.
Представником позивача надано відповідь на відзив, в якому останній заперечує проти доводів відповідача.
Також відповідачем подано клопотання про заміну сторони правонаступником. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2025 замінено відповідача у справі - Головне управління ДПС у місті Києві, на правонаступника - Головне управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ ДПС України.
Розглянувши усі надані сторонами документи, у тому числі ті, які надійшли до суду через систему "Електронний суд" та наявні у підсистемі "Діловодство спеціалізованого суду" з моменту звернення позивачем до суду з цією позовною заявою, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.
На підставі наказу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 30.07.2019. № 10824 «Про проведення фактичних перевірок», направлення на перевірку від 01.08.2019 № 6507/26-15-14-09-01 та відповідно до п.п. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України відповідачем проведено перевірку позивача.
За результатом проведеної перевірки відповідачем складено акт фактичної перевірки від 01.08.2019 у висновках якого зазначено, що: суб`єкт господарювання здійснює діяльність у сфері роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами через неналежним чином зареєстрований опломбований та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій, а також зазначено, що суб`єктом господарювання не забезпечено подання до органів доходів і зборів по дротових та бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані, а саме не передано фіскальний чек №471 від 31.07.2019. 
З огляду на викладене, відповідач прийшов до висновку про порушення позивачем вимог статті 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» та п. 7 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг».
Не погоджуючись з діями відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Так, щодо частини позовних вимог про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019 №0000481409, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначаються Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».
Обмеження щодо продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів встановлено положеннями ст. 15-3 Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".
Відповідно до ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», забороняється продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів:
1) особами, які не досягли 18 років;
2) особам, які не досягли 18 років;
3) у приміщеннях та на території навчальних закладів, закладів охорони здоров`я, крім ресторанів, що знаходяться на території санаторіїв;
4) у приміщеннях спеціалізованих торговельних організацій, що здійснюють торгівлю товарами дитячого асортименту або спортивними товарами, а також у відповідних відділах (секціях) універсальних торговельних організацій;
5) у закритих спортивних спорудах (крім пива у пластиковій тарі);
6) з торгових автоматів;
7) на полицях самообслуговування (крім тютюнових виробів у блоках та алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових, пива);
8) поштучно (для тютюнових виробів, крім сигар);
9) у споживчих упаковках, що містять менш як 20 сигарет;
10) з рук;
11) у невизначених для цього місцях торгівлі.
На час проведення масових заходів сільські, селищні та міські ради в межах відповідної адміністративної території можуть заборонити або обмежити продаж пива (крім пива у пластиковій тарі), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та куріння тютюнових виробів.
Сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.
З матеріалів справи вбачається, що податковий орган застосував до позивача фінансові санкції на підставі ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», а саме за порушення вимог ст. 15-3 цього Закону у розмірі 6800 гривень та ППР від 05.09.2019 №0000471409, який до позивача застосовано суму штрафних санкцій у сумі 170,00 грн.
Так, судом встановлено, що рішенням Київської міської ради від 27.09.2018 №1529/5593 прийнятим на VI сесії VIII скликання «Про встановлення обмеження продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових в м. Києві», зокрема пунктом 1, вирішено суб`єктам господарювання, які зареєстровані в установленому порядку, та суб`єктам господарювання, які мають ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, отриману згідно з вимогами законодавства України, обмежити торгівлю пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими в м. Києві у стаціонарних об`єктах торгівлі, малих архітектурних формах та тимчасових спорудах торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення, окрім закладів ресторанного господарства (кафе, бари, заклади громадського харчування, ресторани тощо) на території м. Києва шляхом заборони їх реалізації з 23:00 до 10:00 години.
Частиною 3 пункту 44 Регламенту Київської міської ради, який затверджений рішенням від 07.07.2016 № 579/579 «Про Регламент Київської міської ради» передбачено, що рішення Київради, які мають індивідуальну дію, набирають чинності з моменту їх прийняття, крім випадків, передбачених частиною першою цієї статті 44 Регламенту.
Рішення Київської міської ради нормативно-правового характеру підлягають офіційному оприлюдненню шляхом опублікування у газеті Київради «Хрещатик» не пізніше тридцяти днів з моменту їх прийняття та набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо Київрадою не встановлено більш пізній строк введення цих рішень у дію.
Рішення Київської міської ради від 27.09.2018 № 1529/5593, яке містить обмеження щодо продажу алкогольних напоїв в певний час доби (далі - Рішення №1529/5593), офіційно оприлюднене в газеті «Хрещатик» в номері 115 (5166) від 24.10.2018. Факт такого оприлюднення сторонами не оспорюється та визнається.
Сторонами не заперечується той факт, що позивач здійснив продаж алкогольних напоїв 24.10.2018, тобто у день, коли відбулось оприлюднення акта Київської міської ради, яким обмежена реалізація алкогольних напоїв шляхом заборони їх продажу з 23:00 до 10:00, відповідно до пункту 1 Рішення № 1529/5593.
Частиною 5 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.
Відповідно до вимог статей 251, 252 Цивільного кодексу України, строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.
Згідно зі статтею 253 Цивільного кодексу України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Статтею 120 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Аналогічна правова позиція щодо строків та порядку його обчислення у правовідносинах, пов`язаних із реалізацією владних управлінських функцій органами місцевого самоврядування, визначена постановою Верховного Суду від 13.06.2018 у справі № 128/1950/17.
Таким чином, строк набрання чинності Рішенням №1529/5593 обчислюється днями, оскільки воно набирає чинності з дня його офіційного оприлюднення.
Отже, суд дійшов висновків, що за загальним правилом обчислення строків, останній, у спірних відносинах, повинен починатися з наступного дня після відповідної події, з якою пов`язано його початок, тобто з наступного дня після дня офіційного оприлюднення.
Відтак, Рішення №1529/5593, офіційно оприлюднене 24.10.2018, набирає чинності з 24.10.2018 і це означає, що всі правила поведінки, встановлені цим рішенням, є обов`язковими для виконання з 25.10.2018.
Згідно статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.
При обчисленні строків днями, в один той самий день одне й те саме діяння не може бути та не бути правопорушенням в залежності від годин такого дня. Суд звертає увагу сторін на ту обставину, що оприлюднення нормативно правового акта здійснюється у певну годину певного дня. Відтак діяння, вчинені до години оприлюднення нормативно правового акта, не можуть визнаватись правопорушеннями.
Таким чином, обмеження щодо продажу алкогольних напоїв в певний час доби, установлені Рішенням Київської міської ради від 27.09.2018 №1529/5593, офіційно оприлюдненого 24.10.2018, підлягають правозастосуванню з наступного дня після такого оприлюднення, тобто з 25.10.2018.
Тому, установлений відповідачем факт продажу позивачем товарів, вчинений 24.10.2018 о 08 год. 23 хв., не може кваліфікуватись, як порушення статті 153 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», оскільки таке діяння, на час його вчинення, не визнавалось законом, як правопорушення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновків про те, що податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019 №0000481409 є протиправним та підлягає скасуванню.
У частині позовних вимог про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019 №0000471409 суд зазначає таке.
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.
Відповідно до положень пункту 7 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку.
Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти) повинні подавати до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.
Суб`єкти господарювання, які використовують такі реєстратори розрахункових операцій, як електронні таксометри, автомати з продажу товарів (послуг) та реєстратори розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, повинні подавати до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку інформацію про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі, або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, яка міститься в фіскальній пам`яті зазначених реєстраторів розрахункових операцій.
Порядок передачі інформації до органів доходів і зборів по дротових або бездротових каналах зв`язку встановлюється органами доходів і зборів на базі технології, розробленої Національним банком України та погодженої центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 №1057 затверджено Вимоги щодо створення контрольної стрічки в електронній формі у реєстраторах розрахункових операцій та модемів для передачі даних (далі - Вимоги №1057) та Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби (далі - Порядок № 1057).
Згідно з пунктом 3.1.2 Вимог №1057 РРО з модемом повинен забезпечувати:
- автоматичну із заданою сервером обробки інформації періодичністю передачу контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації за протоколом передачі інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);
- на запит органів ДПС України передачу інформації (для РРО з КСЕФ та ЕККР, у тому числі передачу інформації про кожен надрукований розрахунковий документ);
- захист контрольно-звітної інформації від підміни, модифікації та перегляду під час передачі засобами МБ SAM;
- збереження у контрольній стрічці дати та часу передачі контрольно-звітної інформації до сервера;
- прийняття та збереження у контрольній стрічці повідомлення від сервера обробки інформації про отримання контрольно-звітної інформації, дати та часу прийняття цього повідомлення сервером;
- проведення персоналізації МБ SAM, вбудованого в РРО або модем;
- проведення персоналізації РРО, друкування даних для підтвердження виконання процедури персоналізації;
- повторну передачу контрольно-звітної інформації у разі, якщо отримане від сервера повідомлення буде містити таку вимогу;
- накопичення контрольно-звітної інформації у разі неможливості передачі її через порушення зв`язку із сервером обробки інформації з будь-яких причин та автоматичну передачу накопиченої інформації до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку;
- індикацію справного та несправного стану модема та каналу передачі інформації;
- блокування проведення розрахункових операцій у разі:
- технічної несправності модема, який до нього приєднаний, за винятком несправності каналу передачі інформації (тільки для РРО з КСЕФ);
- неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації протягом 72 годин;
- переповнення у модемі пам`яті для накопичення збереження контрольно-звітної інформації (тільки для РРО, що друкують паперову контрольну стрічку).
Порядком №1057 встановлюється механізм передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій (далі - РРО) дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби для суб`єктів господарювання, що використовують РРО.
Відповідно до пункту 1.5 Порядку №1057, суб`єкти господарювання, які використовують РРО, що створюють контрольну стрічку в електронній формі, та/або електронні контрольно-касові реєстратори, що створюють контрольну стрічку в друкованому вигляді, повинні забезпечити передачу до сервера обробки інформації електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці у пам`яті РРО або в пам`яті модемів, які до них приєднані.
Згідно з пунктами 9.1, 9.2 та 9.3 Порядку №1057 передача даних РРО виконується згідно з регламентом у форматі XML за протоколом передачі інформації. Інформаційні еквайєри забезпечують реалізацію регламенту подальшої передачі захищених даних, що були отримані від РРО, з бази даних інформаційного еквайєра до системи обліку даних РРО.
Для РРО з контрольною стрічкою в електронній формі порядок передачі даних є таким:
процесор РРО вибирає з носія контрольної стрічки в електронній формі ті пакети даних РРО, які підлягають передачі;
отриманий набір даних засобами МБ SAM захищається від підміни, модифікації та перегляду;
модем встановлює з`єднання з інформаційним еквайєром та передає захищений за допомогою МБ SАМ набір даних;
інформаційний еквайєр перевіряє засобами національної системи масових електронних платежів цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від системи обліку даних РРО;
інформаційний еквайєр надсилає РРО підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних;
РРО приймає підтвердження та зберігає його у носії контрольної стрічки в електронній формі;
у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації у базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає до РРО код помилки. Залежно від коду помилки РРО повторює спробу передачі негайно або через визначений час згідно з регламентом передачі даних.
Для РРО без контрольної стрічки в електронній формі порядок передачі даних є таким
РРО формує пакет даних;
РРО передає пакет даних РРО до з`єднаного з ним модема;
модем засобами МБ SAM захищає дані від підміни, модифікації та перегляду;
модем у взаємодії з МБ SAM встановлює захищене з`єднання з інформаційним еквайєром та передає набір даних;
інформаційний еквайєр перевіряє засобами національної системи масових електронних платежів цілісність набору даних та зберігає його у незмінному (захищеному від перегляду) вигляді у базі даних інформаційного еквайєра до отримання підтвердження про успішний прийом даних від системи обліку даних РРО;
інформаційний еквайєр надсилає модему підтвердження про отримання та успішне зберігання набору даних;
модем приймає підтвердження, передає на РРО результат передачі даних;
у разі невдалого виконання операції (порушення цілісності набору даних під час передачі, неможливість зберігання інформації в базі даних тощо) інформаційний еквайєр повертає модему код помилки. Залежно від коду помилки модем повторює спробу передачі негайно або через заданий час згідно з регламентом передачі даних.
Відповідно до статті 2 Закону №265/95-ВР фіскальні функції - здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довготермінове зберігання у фіскальній пам`яті, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.
Таким чином, відповідно до вимог Порядку №1057, створення електронних копій контрольних стрічок в пам`яті реєстратора розрахункових операцій чи модемі, а також передача по дротових та бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів здійснюється автоматично реєстраторами розрахункових операцій, систематично, із захистом контрольно-звітної інформації від підміни..
Відповідно до ст. 12 Закону №265/95-ВР, на території України у сферах, визначених цим Законом, дозволяється реалізовувати та застосовувати лише ті реєстратори розрахункових операцій вітчизняного та іноземного виробництва, які включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та конструкція і програмне забезпечення яких відповідає конструкторсько-технологічній та програмній документації виробника.
З акта перевірки вбачається, що при здійсненні роздрібної торгівлі розрахункові операції у готівковій та безготівковій формах підприємство проводило з використанням належним чином зареєстрованого, опломбованого та переведеного у фіскальний режим роботи РРО.
Висновки контролюючого органу про порушення позивачем п. 7 ст.3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» ґрунтується на тому, що суб`єктом господарювання не забезпечено передачу до органу ДПС по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться в стрічці пам`яті РРО, фіскальний №471.
Такі висновки контролюючого органу суд вважає помилковими, з огляду на таке.
З матеріалів справи вбачається, що між ТОВ «Легіон 2015» (замовник) та ТОВ «Компанія «Інформаційні системи» (виконавець) укладено договір на сервісно-технічне обслуговування реєстраторів розрахункових операцій №51003-0515/14 від 25.05.2015 з умовами якого замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання виконувати роботи по сервісно-технічному обслуговуванню (СТО) РРО, перелік яких визначається відповідними додатками до Договору. Так, відповідно до п. 1.2 Договору, СТО передбачає тестування та діагностику, регламентні роботи по чищенню, регулюванню, налагодженню РРО, а також консультації по роботі та програмуванню РРО. Згідно з п. 2.9 Договору, виконавець зобов`язаний оплачувати послуги інформаційного еквайера для забезпечення зберігання і збору звітної інформації з РРО Користувача.
Відповідно до листа ТОВ «Компанія «Інформаційні системи» від 20.08.2019 № 2008/1 останнє звернулось до виробника касових апаратів, яким надано інформацію щодо підтвердження відправлення чеків з реєстратора на еквайрінг.
Водночас, суд наголошує на тому, що у випадку неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу з будь-яких причин, у відповідності до Порядку № 1057, передбачене накопичення такої інформації та автоматичної її передачі до сервера обробки інформації після відновлення зв`язку. Тобто, у разі збоїв у роботі РРО, порушення зв`язку з сервером, в РРО закладено функцію автоматичного передавання таких даних після відновлення зв`язку.
Також, суд зазначає, що у випадку непередавання контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу протягом 72 годин проведення розрахункових операцій блокується автоматично.
Доказів щодо технічної несправності РРО в разі блокування проведення розрахункових операцій і як наслідок неможливості передачі контрольно-звітної інформації до сервера обробки інформації фіскального органу суду не надано.
Отже, враховуючи викладене, суд дійшов висновків про те, що позивачем було забезпечено передачу до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстратора розрахункових операцій, так як передача відбувається автоматично, а відтак доводи податкового органу про незабезпечення такої передачі, суд вважає помилковими.
З огляду на викладене, суд дійшов висновків про те, що податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 05.09.2019 №0000471409 також є протиправним та підлягає скасуванню.
Позивачем під час розгляду справи було надано належні та допустимі докази на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи не було спростовано відповідачем.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Приписами частин першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, суд вважає, що наявні правові підстави для повного задоволення позовної заяви.
Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст. ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Легіон 2015" до Головне управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ ДПС України про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень рішень - задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення рішення ГУ ДФС у місті Києві від 05.09.2019 №0000481409 та №000047140.
Стягнути з Головного управління ДПС у місті Києві як відокремлений підрозділ ДПС України за рахунок бюджетних асигнувань витрати по сплаті судового збору на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Легіон 2015" у розмірі 1921,0 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 коп.).
Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА