УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №935/1417/24 Головуючий у 1-й інст. Василенко Р. О. 
Категорія 53 Доповідач Шевчук А. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М., 
суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,
за участі секретаря судового засідання Бузган А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі 
цивільну справу №935/1417/24 за позовом Головного управління Національної поліції в Житомирській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Іванів-Магльованою Іриною Романівною,
на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 29 жовтня 2024 року, яке ухвалене під головуванням судді Василенка Р.О. у м.Коростишеві,

в с т а н о в и в:

У квітні 2024 року Головне управління Національної поліції в Житомирській області (далі – ГУНП в Житомирській області) звернулося до суду з позовом до  ОСОБА_1 . З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просило стягнути з ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 249 508,63 грн.
Позов обґрунтований тим, що 08 листопада 2023 року на автодорозі М06 120 км, с.Великі Кошарища, відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «BMW X3», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_1 та транспортного засобу «SUZUKI CKC-SVT-ПС», д.н.з. НОМЕР_2 , належного ГУНП у Житомирській області, під керуванням водія ОСОБА_2 . Постановою Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 грудня 2023 року в справі №935/3731/23 відповідач ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП. Відповідно до оцінки, розмір збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу марки «SUZUKI CKC SVT-ПС», становить 409 508,63 грн (включаючи ПДВ на запасні частини та метизи 48 214,62 грн). У зв`язку з відсутністю у ОСОБА_1 полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, поліція звернулися з заявою до МТСБУ, яке виплатило страхове відшкодування в сумі 160 000 грн. Вказане страхове відшкодування не є достатнім для виконання ремонтних робіт із відновлення службового автомобіля ГУНП у Житомирській області. МТСБУ надано звіт про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу. Отже, сума страхового відшкодування для виконання ремонтних робіт із відновлення службового автомобіля ГУНП в Житомирській області не покриває витрат в сумі 249 508,63 грн (409 508,63 грн - 160 000 грн).

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 29 жовтня 2024 року позов задоволений. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ГУНП в Житомирській області матеріальну шкоду у розмірі 249 508,63 грн та судовий збір у розмірі 2 994,10 грн.

Відповідач ОСОБА_1 , не погодившись із рішенням суду першої інстанції, через адвоката Іванів-Магльовану І.Р. подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити. 
Доводи апеляційної скарги аргументовані тим, що у ОСОБА_1 не було необхідності доводити інші розміри збитків, оскільки розмір збитків позивача не доведений належними доказами у розумінні ЦПК, а розмір таких збитків є предметом позову, який мав бути визначений позивачем при поданні позову. Зазначено, що обов`язковою вимогою до висновку експерта є вказівка на те, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку згідно зі ст.384 КК України або за відмову від надання висновку за ст.385 цього ж Кодексу. Відповідно до постанови ВП ВС від 18 грудня 2019 року №522/1029/18, висновок експерта не є належним та допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що такий висновок підготовлено для подання до суду. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відсутність даних про попередження експерта ФОП ОСОБА_3 про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України у висновку від 14 лютого 2024 року, який суд першої інстанції взяв до уваги, є підставою для скасування оскаржуваного рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу ГУНП в Житомирській області просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
При цьому покликається на те, що відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» розмір шкоди визначається на підставі звіту, акта чи висновку про оцінку, виконаного оцінювачем або експертом відповідно до законодавства. Законом передбачено два види доказів для встановлення розміру матеріального збитку звіт про оцінку, виконаний оцінювачем та висновок про оцінку, виконаний експертом. Висновок експерта, так і звіт оцінювача складаються на Єдиних засадах, визначених Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 24 листопада 2003 року №145/5/2092. Доводи сторони відповідача про відсутність у звіті про оцінку відомостей про попередження оцінювача про кримінальну відповідальність не нівелюють доказове значення такого документу, оскільки такий доказ не є експертним висновком у розумінні положень ст.ст.102,106 ЦПК України, а законом не передбачено обов`язковості наявності у звіті про оцінку майна письмового попередження оцінювача про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Станом на 01 березня 2024 року первісна вартість складає 807 808,52 грн, нарахований знос 100 976,06 грн, залишкова вартість 706 832,46 грн. Отже, транспортний засіб оцінено навіть нижче ніж його ринкова вартість, що спростовує безпідставні твердження представника відповідача про завищену суму відшкодування за пошкодження ТЗ.

У судовому засіданні представник ГУНП в Житомирській області Мельнічук Ю.В. апеляційну скаргу не визнав, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.162-163). Судова повістка, що надсилалася ОСОБА_1 , повернута Укрпоштою з відміткою у поштовому повідомленні: «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.163). За положеннями частини восьмої ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання чи перебування. Судова повістка ОСОБА_4 доставлена до електронного кабінету 15 лютого 2025 року. За положеннями ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін та інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволеною з наступних підстав.

Згідно з ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків, має право на їх відшкодування у розмірі витрат, які вона зробила чи мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода завдана неправомірними діями майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як зазначено у частині другій ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до ст.1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Згідно з ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Статтею 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що у разі настання події, яка є підставою для проведення регламентної виплати, МТСБУ у межах страхових сум, що були чинними на день настання такої події, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Відповідно до підпункту "а" пункту 41.1 ст.41 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, зокрема у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, окрім шкоди, заподіяної транспортному засобу, який не відповідає вимогам пункту 1.7 ст.1 цього Закону, та майну, яке знаходилося в такому транспортному засобі.

Згідно з ст.29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Із матеріалів справи вбачається та судом установлено, що постановою Коростишівського районного суду Житомирської області від 19 грудня 2023 року в справі №935/3731/23 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП (а.с.9,80). Із постанови вбачається, що 08 листопада 2023 року, о 10:26 годині, ОСОБА_1 на автодорозі М06 120 км, с. Великі Кошарища, керуючи транспортним засобом «BMW X3», д.н.з. НОМЕР_1 , не врахував дорожньої обстановки, не вибрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням та скоїв ДТП з автомобілем «CKC-SVT-ПС», д.н.з. НОМЕР_2 . При ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, чим порушив вимоги п.12.1 Правил дорожнього руху України, за що відповідальність передбачена ст.124 КУпАП. Вказана постанова набрала законної сили 30 грудня 2023 року.

Постанова суду в справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (частина шоста ст.82 ЦПК України).

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , власником транспортного засобу «SUZUKI CKC SVT-ПС» д.н.з. НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_4 , є Головне управління Національної поліції в Житомирській області.(а.с.4 зворот).

Цивільна правова відповідальність позивача ГУНП у Житомирській області відносно транспортного засобу «SUZUKI CKC SVT-ПС», д.н.з НОМЕР_2 , застрахована згідно з полісом НОМЕР_5 у АТ «СГ «ТАС» (приватне) (а.с.8). Ліміт за шкоду майну становить 160 00 грн, франшиза - 0 грн.

Відомості про наявність полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності відповідача відносно транспортного засобу «BMW X3», д.н.з. НОМЕР_1 , станом на дату дорожньо-транспортної пригоди, в матеріалах справи відсутні.

Згідно листа МТСБУ за результатом розгляду справи №99643 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 08 листопада 2023 року, прийнято рішення про відшкодування шкоди в розмірі 160 000 грн.

Відповідно до звіту №2024_02_14_99632_zvit про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, слідує, що розмір збитків заподіяних пошкодженням транспортного засобу марки «CKC SVT –ПС», д.н.з. НОМЕР_2 , становить 409 508,63 (включаючи ПДВ на запасні частини та метизи). При цьому вказана сума є вартістю відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу (0,1744). У звіті також вказано, що ринкова вартість авто становить 578 250,24 грн (а.с.10).

Із наданого рахунку на оплату ТзОВ «Житомир Авто Інтернешнл» від 06 лютого 2024 року №59 грн слідує, що вартість ремонтних робіт автомобіля марки «CKC», д.н.з. НОМЕР_2 , становить 503 787 грн (а.с.103).

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що вартість майнового збитку перевищує розмір страхового відшкодування, виплачений МТСБУ, а тому з відповідача ОСОБА_1 , як винної особи, на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода у розмірі 249 508,63 грн, що є різницею між фактичним розміром шкоди 409 508,63 грн і отриманим від МТСБУ страховим відшкодуванням 160 000 грн. 

Доводи апеляційної скарги про те, що звіт про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, від 14 лютого 2024 року не є належним доказом розміру понесених позивачем збитків, оскільки в ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що такий висновок підготовлено для подання до суду, не може слугувати підставою для скасування рішення суду з огляду на наступне.

Визначення розміру матеріального збитку при настанні страхового випадку повинно бути підтверджено належним засобом доказування, зокрема, звітом (актом) про оцінку майна, який повинен відповідати вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №142/2092, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/8395 (з відповідним змінами). Зазначений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року в справі №753/21177/16-ц, від 30 червня 2020 року в справі №200/12295/17, від 03 червня 2021 року в справі №461/2217/19.

Оцінка майна має здійснюватися з урахуванням Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, яким визначено загальні засади. Відповідно до п.51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних із ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Разом із цим, відповідно до п.56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» звіт про оцінку майна, у тому числі, має містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення тощо. Отже, виходячи з наведених норм, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Наведений правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 07 квітня 2021 року в справі №753/3055/18, від 19 травня 2021 року в справі №523/17998/17.

У випадку, якщо ж звіт про оцінку транспортного засобу складений взагалі без його огляду, такий звіт є не належним доказом у справі (п.45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року в справі №752/16797/14-ц).

Колегія суддів дослідивши звіт про оцінку вартості збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу, від 14 лютого 2024 року вважає, що вказаний звіт є належним доказом у справі, який оцінюється судом в сукупності з іншими доказами, оскільки він виконаний сертифікованим оцінювачем, із застосуванням методичних підходів, методів та оціночних процедур, передбачених чинним законодавством для проведення оцінки на підставі протоколу технічного огляду пошкодженого КТЗ. Вказаний звіт не є висновком експерта, виконаним на підставі ст.102 ЦПК України, а тому при його складенні відсутня умова щодо попередження про відповідальність передбачену частиною сьомою ст.102 ЦПК України.

Відповідачем не надано суду доказів на спростування розміру матеріального збитку, визначеного позивачем, або доказів щодо іншої вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля.

Наведені в апеляційній скарзі доводи зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду першої інстанції, яким суд першої інстанції надав належну оцінку у відповідності до положень ст.89 ЦПК України. 

Судом першої інстанції рішення ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстави для його скасування відсутні. Відповідно до положень ст.375 ЦПК України рішення суду першої інстанції залишається без змін.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , подану адвокатом Іванів-Магльованою Іриною Романівною, залишити без задоволення.
Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 29 жовтня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: