Справа №  393/342/26 
пров. 3/393/89/26 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2026 року         селище Кам`янець

Суддя Новгородківського районного суду Кіровоградської області Подліпенець Є.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Кіровоградській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , не одруженого, осіб на утриманні не маючого, голова ФГ «АГАТ», РНОКПП НОМЕР_1 , 

за ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026 року, під час документальної позапланової виїзної перевірки ФГ «АГАТ», що знаходиться за адресою: вул. Інгульська, буд. 24, с-ще Кам`янець, Кропивницький район, Кіровоградська область було встановлено, що будучи головою ФГ «АГАТ»  ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а саме: порушив порядок ведення податкового обліку в частині внесення недостовірних даних по декларацій з ПДВ за липень, листопад 2019 року, липень, вересень – грудень 2020 року, січень 2021 року, через невиконання ним службових обов`язків, в результаті чого порушено п.п. 44.1, п. 44.3, п. 44.6 ст. 44, п. 85.2 ст. 85, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6, ст. 198 Податкового кодексу України, занижено податок на додану вартість на загальну суму 2 987 659 грн. 
14.06.2026р. захисником особи, що притягується до адміністративної відповідальності адвокатом Лісовською О.А. було надіслано до суду через її особистий кабінет електронного суду клопотання про закриття адміністративного провадження, яке вона мотивувала тим, що в протоколі відсутнє належне обґрунтування суті (складу) адміністративного правопорушення як об`єктивної сторони правопорушення, яка б відповідала диспозиції ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки її складові не розкриті, що унеможливлює захист від необґрунтованого звинувачення. Також протокол про адміністративне правопорушення взагалі не містить жодних відомостей, в чому конкретно полягає порушення порядку ведення податкового обліку, а також відсутні будь-які відомості щодо самого Порядку як нормативно-правового документу, який був порушений, що, як зазначено в протоколі, призвело до порушення відповідних норм Податкового кодексу України. Протокол також не містить належних відомостей щодо встановлення особи відповідальної за дотримання Порядку ведення податкового обліку в господарстві (посадова інструкція, наказ тощо), що свідчить про необґрунтованість його складення та незаконність притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Вважає, що акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України, акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, який зобов`язує до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню. Разом з тим, у протоколі відсутнє посилання на узгоджене податкове зобов`язання (повідомлення-рішення), як безспірний доказ скоєння відповідного адміністративного правопорушення та визнання вини посадовими особами, які не оскаржили його в установленому законом порядку та строки. Також, протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушенням вимог статті 256 КУпАП та не відповідає вимогам закону. У зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення фактично продубльований висновок, до якого прийшли уповноважені особи під час здійснення позапланової виїзної документальної перевірки податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи та який відображений в акті перевірки. Дата виявлення правопорушення та відомості щодо дати вчинення адміністративного правопорушення відсутні. Не встановлено та не зазначено посадові обов`язки голови ФГ «Агат» ОСОБА_1 , невиконання яких тягне за собою відповідальність, передбачену ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. До протоколу контролюючим органом долучено Наказ №04-127 від 16 квітня 2026, в якому зазначено, що ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків голови ФГ «Агат» – 17.04.2026 року. Також у додатку наданого разом із протоколом ГУ ДПС у Кіровоградській області зазначено, що в період з 30.08.2018 по 11.02.2020 року головою ФГ «Агат» був ОСОБА_2 . Згідно ст. 163-1 КУпАП, суб`єкт адміністративного проступку – спеціальний (керівники та інші посадові особи підприємств, установ, організацій, зокрема, головні бухгалтери). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності. Тобто на час, який зазначений в адміністративному протоколі, ОСОБА_1 не є суб`єктом адміністративного проступку, оскільки він приступив до своїх обов`язків голови ФГ «Агат» тільки 17.04.2026 року. Крім того, єдиною правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки. У протоколі відсутні посилання на узгоджені податкові повідомлення рішення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом». Також просить суд звернути увагу на дати інкримінованих ОСОБА_1 порушень, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, найпізніше з яких датоване січнем 2021 року, з огляду на таке. Так, згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення. Згідно з даними протоколу про адміністративне правопорушення №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026 року ОСОБА_1 інкримінуються порушення порядку ведення податкового обліку в частині внесення недостовірних даних по декларації з ПДВ за визначені періоди. Згідно з фактичних обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026 року, події, які стали підставою для складання протоколу, мали місце в 2019 - 2021 роках, і були зафіксовані у протоколі 08.05.2026. Вважаємо, що адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, не є триваючим у розумінні ст. 38 КУпАП. Слід зазначити, що триваюче правопорушення – це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). При цьому зауважує, що правопорушення, інкриміноване ОСОБА_1 неможливо вважати триваючим, оскільки воно вважається вчиненим у момент складання та подання відповідальною за ведення фінансово-господарської діяльності особою податкової звітності за відповідний період і є разовим порушенням за один конкретний період, тому дані дії ОСОБА_1 утворюють закінчений склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення. Враховуючи зазначене, вважає, що ГУ ДПС у Кіровоградській області пропущено строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 38 КУпАП, за інкриміновані правопорушення у зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026 року періоди, крайній з яких датується січнем 2021 року. Отже, протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, акт перевірки не є беззаперечним доказом вини ОСОБА_1 в порушенні вимог Податкового кодексу України та інших нормативних актів, а інші докази у справі відсутні. Отже, сукупність наведених обставин свідчить про те, що в матеріалах справи відсутні достатні докази, які беззаперечно доводять винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а строки притягнення до адміністративної відповідальності пропущено. На підставі викладеного, просить провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 та п. 7, ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, та пропущення строку притягнення до адміністративної відповідальності, встановленого ст. 38 КУпАП. 
Особа, що притягується до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомляв, з відповідними заявами та клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не звертався.
Захисник особи, що притягується до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 — адвокат Лісовська О.А. у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена. 25.06.2026р. надіслала до суду заяву про розгляд справи без їх участі та просила взяти до уваги її пояснення, які було нею надіслано до суду через особистий кабінет електронного суду 14.06.2026р.
Відповідно положень ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. 
Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
Враховуючи, що особа, яка притягується до адмінвідповідальності та її захисник про місце і час розгляду справи повідомлялися належним чином, в судове засідання не з`явилися, захисник надала клопотання про розгляд справи без їх участі, вважаю, що розгляд справи необхідно провести без їх участі на підставі наявних матеріалів.
Дослідивши матеріали справи, клопотання захисника суд встановив наступне.
Так, відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.
Судом встановлено, що на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП до протоколу про адміністративні правопорушення долучено: акт документальної позапланової виїзної перевірки ФГ «АГАТ», з метою контролю за дотриманням вимог податкового законодавства України № 6610/11-28-07-01/31689472 від 08.05.2026 року, копію наказу про призначення директором ФГ «АГАТ» ОСОБА_1 №ОУ-127 від 16.04.2026р., Витяг з ІКС «Податковий блок» щодо посадових осіб ФГ «АГАТ».
Вказані докази суд не може визнати належними, допустимими, достовірними та такими, які узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», і які свідчать про беззастережну винуватість ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП, враховуючи наступне.
Так, відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Аналогічні положення містить Інструкція з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затверджена наказом Міністерства фінансів України №566 від 02.07.2016 року (далі - Інструкція).
Зокрема, відповідно до пункту 6 розділу ІІ Інструкції, при викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено.
Також до Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Між тим, протокол про адміністративне правопорушення №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026р. не відповідає зазначеним вище вимогам закону.
У зазначеному протоколі про адміністративне правопорушення фактично продубльований висновок, до якого прийшли уповноважені особи під час здійснення позапланової виїзної документальної перевірки податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи та який відображений в акті перевірки. Не встановлено та не зазначено посадові обов`язки ОСОБА_1 , як посадової особи голови ФГ «АГАТ», невиконання яких тягне за собою відповідальність, передбачену ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Крім того, відповідно до п. 86.1 ст. 86 ПК України, акт перевірки - це документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає результати. Згідно з положень ст. 58 та п. 86.8 ст. 86 ПК України, на підставі акту перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акту перевірки.
Тобто, акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства. При цьому акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не породжує, не змінює не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність.
Висновки, викладені у акті перевірки, є відображенням дій інспекторів та не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов`язків.
Таким чином, на думку суду, акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового Кодексу, акт перевірки не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.
У своїй практиці Верховний Суд уже неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність. У силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.
Дана правова позиція викладена в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14.
Отже, єдиною правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки.
Суд констатує той факт, що у протоколі відсутні посилання на узгоджені податкові повідомлення-рішення.
Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом».
Диспозицією ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Норма частини 1статті 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний зміст. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.
Однак, посадові особи ГУ ДПС у Кіровоградській області при складанні протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 зазначеної норми не дотрималися.
Відповідно до статті 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.
Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.
Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується у статті 251 КУпАП.
Суд, згідно з приписами статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
З огляду на матеріали адміністративного провадження, єдиними доказами, якими оперують представники ГУ ДПС у Кіровоградській області є протокол про адміністративне правопорушення №1323/12/11-28-07-02 від 08.05.2026р. та акт документальної позапланової виїзної перевірки ФГ «АГАТ» № 6610/11-28-07-01/31689472 від 08.05.2026 року.
Таким чином, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог статті 256 КУпАП, акт перевірки не є беззаперечним доказом вини ОСОБА_1 в порушенні вимог Податкового кодексу України та інших нормативних актів, а інші докази у справі відсутні.
Отже, суд погоджується з думкою сторони захисту про те, що в матеріалах справи відсутні достатні докази, які беззаперечно доводять винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.
Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом.
За таких підстав, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
З огляду на вищевикладене, оцінюючи відповідно до ст. 252 КУпАП надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, беручи до уваги, що достовірних даних про наявність вини в діях ОСОБА_1 , а отже і про наявність в діях останнього ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП не надано, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а тому провадження по даній справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.
Між тим розглядаючи справу повно, всебічно та даючи оцінку всім її обставинам слід зазначити, що оскільки провадження у справі закривається саме з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення, то застосування строків накладення адміністративного стягнення передбачених ст. 38 КУпАП до даних правовідносин є недоречним, в зв`язку з чим підстав для закриття провадження у справі на підставі п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП, як того просить сторона захисту суд не вбачає. 
Інші доводи сторони захисту не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи та не спростовують висновків суду.
Також слід зазначити, що на підставі ст. 40-1 КУпАП, враховуючи, що за наслідками розгляду даної адмінсправи на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не накладається, останній звільняється від сплати суми судового збору.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 40-1, 221, 247, 251, 252, 256 279, 280, 283-284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1  за правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 163-1 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена особою, відносно якої її винесено, особою яку притягнуто до адміністративної відповідальності, їх законним представником, захисником, потерпілим або його представником шляхом подачі апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду через Новгородківський районний суд Кіровоградської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Копію постанови направити ОСОБА_1 та до Головного управління ДПС у Кіровоградській області Державної податкової служби України.

Суддя Є.О. Подліпенець