Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2026 року Справа№200/5907/25 

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом 
ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) 
до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (85302, Донецька область, Покровський район, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7) – відповідач 1, 
Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області (вул. Князя Володимира Великого, 15 Б, місто Дніпро, Дніпропетровська область, 49000) – відповідач 2,
про визнання дій протиправним та скасування рішення
УСТАНОВИВ:
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області Маріупольське управління поліції № 116 від 24.07.2025 року "Про застосування до майора поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення йому розміру премії за липень 2025 року на 56,847%”.
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що з 2001 року по теперішній час перебуваю на службі в поліції та Національної поліції України, останній період на посаді оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області Маріупольське районне управління поліції від 24.07.2025 року за № 116 Про порушення службової дисцпліни окремими поліцейськими Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області та покарання винних 16.07.2025 за вих. 24016/101/02-2025 за порушення службової дісципліни, що виразилась у недотриманні вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію»; п. 15 розділу VI Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 №07, відносно оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 (0112830) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани та зменшити йому розмір премії за липень 2025 року на 56,847%.
Позивач не погоджується із висновком службового розслідування проведеного дисциплінарною комісією на підставі наказу Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 16.07.2025 № 111, за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку поліцейських Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та подальшою реалізацією накладеного дисциплінарного стягнення, оскільки сама подія, надходження вищевказаної інформації, її перевірка, а відтак і сама реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за липень 2025 року на 56,847%, була здійснена відповідачем протиправно, необґрунтовано, а висновки службового розслідування проведеного дисциплінарною комісією не ґрунтуються на перевірених і встановлених фактах, спірний наказ № 116 від 24.07.2025 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за липень 2025 року на 56,847%., є необ`єктивним, у зв`язку з чим оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.
З 23.06.2025 по 11.07.2025, з 21.07.12025 по 04.08.2025 рік позивач знаходився на лікуванні у ДУ «Територіальне медичне об`єднання міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» у місті Дніпро, 12.07.2025 року прибув на місце несення служби до м. Шахтарське, справи контрольно-спостережного провадження, на які вказує у своєму рапорті т.в.о. заступника начальника УГІ - начальник кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_2 , були заведені іншими співробітниками 10.01.2025, як вказав начальник кримінальної поліції ОСОБА_3 . 
З наказом т.в.о. начальника Маріупольського РУП від 23.06.2025 №107, відповідно до якого було призначено виконавцем за лініями роботи по розшуку осіб, зниклих безвісти за особливими обставинами, розшуку безвісно зниклих громадян не пов`язаних з особливими обставинами, по організації встановлення осіб невпізнаних трупів, розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури, належним чином ознайомлений не був, про даний наказ дізнався через робочу групу у месенджері Ватсапп, про вказані недоліки дізнався з рапорту т.в.о. начальника ВКП МРУП 16.07.2025 року. 
Своєї вини позивач не вбачає, з наказом про початок службового розслідування ознайомлений не був.
Зазначає, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містить конкретних обставин, які вказують на порушення позивачем службової дисципліни, службове розслідування було неправомірно призначено та проведено в період тимчасової непрацездатності позивача, сама реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за липень 2025 року на 56,847%., була здійснена відповідачем під час перебування позивача на лікарняному з 21.07.2025 року по 04.08.2025 року включно. Позивач не був ознайомлений з наказом про призначення службового розслідування та інтими матеріалами, чим було порушено його право на захист.
Ухвалою від 11 серпня 2025 року суд відкрив провадження у справі, призначивши до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
22 серпня 2025 року від відповідача до суду надійшла заява про залучення співвідповідача у справі Маріупольського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області (вул. Князя Володимира Великого, 15 Б, місто Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ел. адреса: centr_vp@dn.police.gov.ua), яке вмотивоване тим, що Маріупольське районне управління поліції ГУНП в Донецькій області хоч і не має статусу окремої юридичної особи, але є суб`єктом владних повноважень, саме наказом Маріупольського РУП прийнято рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
09 вересня 2025 року від відповідача 1 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач 1 зазначив, що 16.07.2025 за вих. № 24016/101/02-2025 до Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт начальника сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції Ю. Падалиці, в якому зазначено, що при перевірці стану ведення СКСП № 5/17/2025 по розшуку безвісно зниклих громадян не пов`язаних з особливими обставинами встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи; відсутній списки безвісно зниклих громадян за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ та інша переписка по лінії розшукової роботи відсутня. 
При перевірці стану ведення СКСП № 6/17/2025 по розшуку осіб зниклих безвісті за особливими обставинами встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи; відсутній списки безвісно зниклих громадян за особливими обставинами за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ. 
При перевірці стану ведення СКСП № 10/17/2025 по організації встановлення осіб невпізнаних трупів встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи; відсутній списки невпізнаних трупів за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ.
При перевірці стану ведення СКСП № 1117/2025 по розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи; відсутній списки осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ. 
По за увагою лишились питання щодо проведення НСРД та ОТЗ, як наслідок в поточному році жодних заходів не проведено за лінією розшукової роботи. 
Відповідно до наказу Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 28.06.2025 № 107 «Про закріплення працівників відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції за лініями й напрямками оперативно-розшукової діяльності», для координації щодо попередження та розкриття кримінальних правопорушень за лініями оперативно-службової діяльності та у зв`язку з реорганізацією й кадровими переміщеннями, зокрема, на майора поліції ОСОБА_4 покладено контроль по організації встановлення осіб невпізнаних трупів.
Наказом Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 16.07.2025 № 111 було призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, цим же наказом створено дисциплінарну комісію.
Так, із зібраних матеріалів в ході службового розслідування, висновується що, зокрема, в діях позивача вбачається порушення службової дисципліни, а саме п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п .п . 1, 2 ч . 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 15, 22 розділу VI Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07, що виразилось у нездійсненні ними належного контролю за веденням справ контрольно - спостережного провадження та відсутності в них необхідних документів.
Відповідач 1 вважає, що службове розслідування проведено без порушень та правильно кваліфіковані дії позивача щодо вчинення ним дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до нього правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.
24 вересня 2025 року ухвалою суду залучено до участі в справі в якості другого відповідача – Маріупольське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (вул. Князя Володимира Великого, 15 Б, місто Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ел. адреса: centr_vp@dn.police.gov.ua). Розгляд адміністративної справи розпочати спочатку. 
Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
Адміністративний позов відповідачем отримано 18.12.2025 року о 11:26 год, ухвалу суду про відкриття провадження в адміністративній справі від 29.12.2025 року відповідачем отримано 29.12.2025 року о 14:20 год, згідно довідок про доставку електронного листа до електронного кабінету відповідача в підсистемі ЄСІТС «Електронний кабінет».
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6, 8 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Абзацом другим підпункту 15.16 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті “Голос України” та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
В газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.
З урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонування 5 жовтня 2021 року.
Відповідно до п. 10 Положення про ЄСІТС, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.
Пункт 17 Положення про ЄСІТС визначає, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".
Станом на 25 травня 2026 року відповідач 2 відзиву на позовну заяву не надав.
Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Згідно ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
З 22 серпня 2025 року по 12 вересня 2025 року суддя знаходився у щорічній відпустці, з 22 жовтня 2025 року про 24 жовтня 2025 року суддя знаходився у додатковій відпустці, 21 листопада 2025 року суддя знаходився у відпустці, з 22 листопада 2025 року по 28 листопада 2025 року суддя знаходився у відрядженні, з 30 грудня 2025 року по 07 січня 2026 року суддя знаходився у відпустці,04-05 лютого 2026 року, 02 квітня 2026 року, з 08 травня 2026 року по 22 травня 2026 року суддя знаходився у відпустці.
Дослідивши матеріали адміністративної справи суд встановив їх достатність для вирішення адміністративного спору.

Суд дослідивши матеріали справи встановив наступне.
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач 1 - Головне управління Національної поліції в Донецькій області (85302, Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7, ЄДРПОУ 40109058).
Відповідач 2 - Маріупольське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (вул. Князя Володимира Великого, 15 Б, місто Дніпро, Дніпропетровська область, 49000.
Згідно рапорту Т.в.о. начальника Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області полковнику поліції на ім`я Максима Гончара від Т.в.о. заступника начальника УП - начальника кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП Вдовенко О. в Донецькій області від 16.07.2025:
- при перевірці стану ведення СКСП №5/17/2025 - по розшуку безвісно зниклих громадян не пов`язаних з особливими обставинами встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи поліції роботи; відсутній списки безвісно зниклих громадян за 6 місяців 2О25 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ та інша переписка но лінії розшуканої роботи відсутня;
- при перевірці стану ведення СКСП№ 6/17/2025 - по розшуку осіб зниклих безвісті за особливими обставинами встановлено. шо воно заведено10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи; відсутній списки безвісно зниклих громадян за особливими обставинами за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ;
- при перевірці стану ведення СКСП № 10/17/2025 - по організації встановлення осіб невпізнаних трупів встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плани по лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи поліції робот; відсутній списки певні знаних трупів за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ.
- при перевірці стану ведення СКСП № 1117/2025 - по розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури встановлено, що воно заведено 10.01.2025. У справі: відсутні щоквартальні плащі но лінії роботи; відсутній щомісячні аналізи по лінії роботи: відсутній списки осіб, які переховуються від органів досудового розвідування, сулу ти прокури тури за 6 місяців 2025 року; відсутні щомісячні матеріали звірення з судом, бюро СМЕ.
По за увагою лишились питання щодо проведення НСРД та ОТЗ, як наслідок в поточному році жодних заходів не проведено за лінією розшукової роботи.
Згідно наказу т.в.о. начальника Маріупольського РУП від 23.06.2025 № 107 контроль за вказаними лініями роботи покладенні на […] оперуповноваженого ВКП Маріупольського РУН ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 […].
Встановлені факти порушення службової дисципліни мають ознаки дисциплінарного проступку та містять підстави для проведення службового розслідування, відповідно до Положення, затвердженого наказом Національної поліції України від 19.11.2015 № 83 (у редакції наказу Національної поліні України № 765 від 31.07.2019).
Згідно наказу Маріупольського РУП ГУ НП в Донецькій області «Про закріплення працівників відділу кримінальної поліції Маріупольського районного управління поліції за лініями й напрямками оперативно-розшукової діяльності» від 23.06.2025 року №107, закріплено за наступними лініями роботи: 1.8. по організації розшуку злочинців (осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури); 1.9. по організації розшуку дезертирів (407-409 ККУ); 1.10. по організації розшуку військовослужбовців, які вчинили самовільне залишення військової частини або місце служби (дислокації); 1.11. по організації розшуку злочинців, які переховуються від органів пробації; 1.12. по організації розшуку безвісно зниклих осіб (не пов`язаних з особливими обставинами); 1.13. по організації розшуку осіб, зниклих безвісти за особливих обставин; 1.14. по організації розшуку безвісно зниклих неповнолітніх осіб; 1.15. по організації розшуку безвісно зниклих, визнаних судом померлими або безвісно відсутніми; 1.16. по організації розшуку цивільних відповідачів, осіб, які ухиляються від сплати аліментів та боржників; 1.17. по організації встановлення осіб невпізнаних трупів. […] наступних працівників відділу кримінальної поліції: […] оперуповноваженого ВКП Маріупольського РУП майора ОСОБА_1 .
Наказом Т.в.о. начальника Маріупольського РУП ГУ НП в Донецькій області від 16.07.2025 року № 111 «Про призначення службового розслідування» встановлено, що 16.07.2025 за вих. № 24016/101/02-2025 до Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області надійшов рапорт щодо можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області. 
З метою з`ясування всіх обставин можливих дисциплінарних проступків на виконання вимог ст.ст. 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15.03.2018 № 2337-VIII (зі змінами), п. 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 “Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України”, наказано: 1. Призначити службове розслідування за вищевказаним фактом. 2. Для проведення службового розслідування створити дисциплінарну комісію у складі: голова комісії - начальник сектору дізнання Маріупольського РУП ГУНІ в Донецькій області капітан поліції Ф. Путіло; члени комісії: начальник режимно-секретного сектору Маріупольського РУП І УНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_5 ; старший інспектор відділу моніторингу Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_6 .
Висновком службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку поліцейських Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, затвердженим 24.07.2025 року, установлено […] 16.07.2025 о 17 год. 37 хв. через мобільний додаток «WhatsApp» капітану поліції ОСОБА_4 було надіслано фото, на підставі якого проводитиметься перевірка, та смс /повідомлення щодо необхідності надання пояснення та пам`ятки […].
Опитаний майор поліції ОСОБА_4 пояснив, що з 23.06.2025 по 11.07.2025 знаходився на лікуванні у ДУ «Територіальне медичне об`єднання міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області» у місті Дніпро. 12.07.2025 прибув на місце несення служби до м. Шахтарське, справи контрольно-спостережного провадження, на які вказує у своєму рапорті т.в.о. заступника начальника УП - начальник кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_2 , були заведені іншими співробітниками 10.01.2025. З наказом т.в.о. начальника Маріупольського РУП від 23.06.2025 №107, відповідно до якого ОСОБА_4 призначено виконавцем за лініями роботи по розшуку осіб, зниклих безвісти за особливими обставинами, розшуку безвісно зниклих громадян не пов`язаних з особливими обставинами, по організації встановлення осіб невпізнаних трупів, розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури, належним чином ознайомлений не був, про даний наказ дізнався через робочу групу у месенджері «Ватсап», про вказані недоліки дізнався з рапорту т.в.о. начальника ВКП МРУП 16.07.2025 року. Своєї вини не вбачає, з наказом про початок службового розслідування ознайомлений не був. […].
Опитаний майор поліції ОСОБА_7 пояснив, що 16.07.2025 при перевірці стану ведення СКСП № 5/17/2025 від 10.01.2025 щодо розшуку безвісно зниклих громадян, не пов`язаних з особливими обставинами, СКСП № 6/17/2025 від 10.01.2025 щодо розшуку осіб, зниклих безвісті за особливими обставинами, СКСП № 10/17/2025 від 10.01.2025 щодо організації встановлення осіб невпізнаних трупів, СКСП № 1117/2025 від 10.01.2025 щодо розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури було виявлено ряд порушень. Згідно наказу т.в.о. начальника Маріупольського РУП від 23.06.2025 № 107 виконавцями за вказаними лініями роботи визначено […] оперуповноваженого ВКП Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 , […]. 
[…] в діях […] оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_4 , […] вбачається порушення службової дисципліни, а саме п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 15, 22 розділу VI Інструкції про організацію оперативно- розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07, що виразилось у нездійсненні ними належного контролю за веденням справ контрольно - спостережного провадження та відсутності в них необхідних документів.
Обставин, що пом`якшують відповідальність […] ОСОБА_4 […] не встановлено.
Обставиною, що обтяжує відповідальність […] ОСОБА_4 […] є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.
Вказане свідчить про те, що застосування до […] ОСОБА_4 […] дисциплінарних стягнень в повній мірі не виконало свою виховну функцію та останні надалі продовжують порушувати службову дисципліну, у зв`язку з чим виникає необхідність у застосуванні додаткового заходу виховного характеру, а саме позбавлення премії. […].
На підставі викладеного дисциплінарна комісія, вважала би: 
1. Службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області, закінчити.
2. Відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що підтвердились.
3. 3а порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 4 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 15 розділу VI Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України (від 05.05.2016 № 07, а саме у нездійсненні належного контролю з спостережного провадження та відсутності в них необхідних документів, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності оперуповноважений сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майор поліції ОСОБА_1 (0112830), пропонується застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани та зменшити розмір премії за липень 2025 року на 56,847%.
Згідно довідки до матеріалів службового розслідування, призначеного на підставі наказу Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 16.07.2025 № 111, […] здійснено перевірку стану ведення справ контрольно - спостережного провадження, зокрема №5/17/2025 - по розшуку безвісно зниклих громадян не пов`язаних з особливими обставинами, вказану справу було заведено 10.01.2025. На момент проведення вказаних заходів було встановлено відсутність наступних документів: щоквартальних планів по лінії роботи, щомісячні аналізи по лінії роботи, списки безвісно зниклих громадян за 6 місяців 2025 року, щомісячні матеріали звірення з судом, СМЕ та інша переписка по лінії розшукової роботи. […]
Крім цього, під час перевірки стану ведення справ контрольно - спостережного провадження, зокрема № 6/17/2025 - по розшуку осіб зниклих безвісті за особливими обставинами, вказану справу було заведено 10.01.2025, однак, станом на момент проведення зазначених заходів, у ній відсутні наступні документи: щоквартальні плани по лінії роботи, щомісячні аналізи по лінії роботи, списки безвісно зниклих громадян за особливими обставинами за 6 місяців 2025 року, щомісячні матеріали звірення з судом, СМЕ та інша переписка по лінії розшукової роботи.
Справа контрольно - спостережного провадження, зокрема № 10/17/2025 - по організації встановлення осіб невпізнаних трупів, заведена 10.01.2025, однак під час перевірки відсутні наступні документи: щоквартальні плани по лінії роботи, щомісячні аналізи по лінії роботи, списки невпізнаних трупів за 6 місяців 2025 року, щомісячні матеріали звірення з судом, СМЕ.
Справа контрольно - спостережного провадження, -зокрема № 1117/2025 - по розшуку осіб, які переховуються від органів судового розслідування, суду та прокуратури, встановлено, що вона заведена 10.01.2025, під час перевірки відсутні наступні документи: щоквартальні плани по лінії роботи, щомісячні аналізи по лінії роботи, списки осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, суду та прокуратури за 6 місяців 2025 року, щомісячні матеріали звірення з судом, СМЕ.
Справа контрольно - спостережного провадження, зокрема № 3/17/2025 - по розшуку осіб, які самовільно залишили військові частини категорії ДПСУ та НГУ, під час перевірки відсутні наступні документи: щоквартальні плани по лінії роботи, щомісячні аналізи по лінії роботи, списки осіб, які самовільно залишили військові частини категорії ДПСУ та НГУ за 6 місяців 2025 року. […]
Порядок ведення справ контрольно - спостережного провадження, зокрема перелік документів, який повинен в них знаходитись, передбачений Інструкцією про організацію оперативно - розшукової діяльності та негласної роботи оперативним підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07, яка має гриф секретності «Таємно». […].
Згідно пояснень позивача від 21.07.2025 року, написаних ним власноруч, з 23.06.2025 року по 11.07.2025 року він перебував на лікуванні у м. Дніпро, 12.07.2025 року прибув до місця несення служби до м. Шахтарське, з наказом т.в.о. начальника Маріупольського РУП від 23.06.2025 № 107 належним чином не ознайомлений, дізнався про нього з робочої групи у месенджері «WhatsApp», вказані справи та контрольно-спостережні провадження були раніше заведені іншими співробітниками, розпоряджень про їх передачу позивачу не надходило, під підпис йому вони не передавались. Про виявлені недоліки позивач дізнався з рапорту від 16.07.2025 року, провину не визнає, з наказом про призначення службового розслідування не ознайомлений.
Згідно Службової характеристики на оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 , (0112830), останній характеризується посередньо, має діюче у дисциплінарне стягнення «догана», оголошене наказом Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 28.05.2025 № 96. За період проходження служби в Національній поліції України та в займаній посаді майор поліції ОСОБА_1 зарекомендував себе посередньо. Свої функціональні обов`язки знає, але не завжди виконує їх сумлінно. Має достатні професійні знання, але не завжди користується ними у роботі. У рішенні службових питань не проявляє ініціативи, потребує постійного контролю. Не проявляє достатньої наполегливості і твердості в досягненні мети, подоланні труднощів. У своїй роботі допускає незначні порушення службової дисципліни. За характером емоційний, принциповий. Недостатньо уваги приділяє підвищенню свого професійного рівня. На критику в свою адресу реагує імпульсивно, не робить належних висновків. Керівні накази, постанови, інструкції та інші нормативні документи, які регламентують діяльність поліції, знає на недостатньому рівні. У спілкуванні з громадянами ввічливий і тактовний. Табельною зброєю володіє добре. У стройовому відношенні підтягнутий. Службову і державну таємниці зберігати вміє.
Наказом Т.в.о. начальника Маріупольського РУП ГУ НП в Донецькій області від 24.07.2025 року № 116 «Про порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області та покарання винних» на підставі наказу Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області від 16.07.2025 № 111, дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, за результатами якого в діях окремих поліцейських Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області встановлено порушення службової дисципліни. 
[…] За порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 15 розділу VI Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2016 № 07, відносно оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_1 (0112830) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани та зменшити йому розмір премії за липень 2025 року на 56,847%.
Згідно листків непрацездатності №№ 17757052-2032904267-1, 17757052-2032985551-1, 17757052-2033069646-1, 18035169-2033412909, позивач з 23.06.2025 року по 11.07.2025 року та з 21.07.2025 року по 04.08.2025 року перебував на лікарняному.
Згідно ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, обставини справи підтверджуються відповідачем 1, а тому не викликають у суду обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання, що відповідно до ч. 1 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства, є підставою для звільнення від доказування.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходив з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.
Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі – Закон № № 580-VIII), цей Закон визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Відповідно до ст. 1 Закону № № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно ч. 1 ст. 3 Закону № № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № № 580-VIII, відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції.
Згідно п.п. 1, 2 ч. 1, ч.ч. 2, 4 ст. 18 Закону № № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; […].
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 11 Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно ч. 1 ст. 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. 1, п. 7 ч. 3 ст. 13 Статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: […] 3) сувора догана; […].
Згідно ч.ч. 1-4, 6, 10 ст. 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частинами 1-4 ст. 18 Статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Згідно ч. 3, п. 1 ч. 6 ст. 19 Статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі – Порядок № 893), визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно п. 4 розділу V Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п.п. 1-5 розділу VI Оформлення матеріалів службового розслідування, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; […].
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: […] висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У постанові від 30 вересня 2020 року №200/142/20-а, Верховний Суд зазначив, що підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.
Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 20 липня 2023 року у справі № 620/4675/22, Касаційний адміністративний суд наголошує на необхідності встановлення усіх обставин, за яких позивачем вчинявся дисциплінарний проступок, дослідження співмірності обраного виду стягнення складу, характеру та наслідками вчиненого дисциплінарного проступку, що є ключовим моментом у ході судового розгляду цієї справи.
Вказані висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 06 квітня 2023 року у справі № 620/4545/22.
Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед у перевірці, чи прийняте таке рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.
Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі № 620/4545/22 та від 22 лютого 2023 року у справі № 200/11036/20-а.
У постанові від 21 лютого 2025 року у справі № 380/7340/23 Верховний Суд зазначив, що неодноразово висловлювався з приводу важливості принципу правової (справедливої) процедури (постанова від 16 квітня 2020 року у справі №495/5105/17, постанова від 13 березня 2020 року у справі №805/2340/17-а, постанова від 4 червня 2020 року №460/354/19), яка є невід`ємною частиною верховенства права. 
Вказаний принцип спрямований на забезпечення справедливого ставлення до особи під час прийняття актів суб`єктом владних повноважень. Правова (справедлива) процедура встановлює стандарти у процесі прийняття актів суб`єктами владних повноважень, які відображені в рішеннях Європейського суду з прав людини, у яких здійснюється застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка передбачає дотримання процесуальних (процедурних) гарантій у судовому провадженні.
Втім указані гарантії поширюються і на адміністративні процедури за участі суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічних відносин).
Верховний Суд у постанові від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18 сформулював загальні підходи до оцінки та значення правової процедури у процесі притягнення до відповідальності посадових осіб. Так, у цій постанові Суд визначив, що правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Суд наголосив, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи. Принципи правової процедури вже стали універсальними через рішення Європейського суду з прав людини і поширюються як на процесуальне судочинство, так і на правові процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень під час прийняття відповідних актів стосовно прав, свобод та законних інтересів людини.
У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указав, що суттєве (фундаментальне) порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Також Суд, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення, адже в іншому випадку не буде забезпечено дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 06 червня 2024 року у справі № 440/512/23.
Дослідивши обставини вчинення дисціплінарного проступку суд встановив наступне.
Усі матеріали (справи, наглядові провадження), стосовно яких було проведено перевірку, були заведені 10.01.2025 року, що підтверджується матеріалами службового розслідування.
Водночас, на позивача обов`язок відносно вчинення будь-яких дій у провадженнях та матеріалах, щодо яких було проведено перевірку, покладено наказом відповідача 2 від 23.06.2025 року № 107, а перевірка проведена 16.07.2025 року, згідно рапорту щодо виявлених недоліків.
Дослідивши матеріали службового розслідування суд встановив, що дисціплінарною комісією не з`ясовано коло осіб, на яких було покладено обов`язок щодо вчинення процесуальних дій у зазначених провадженнях у період з 10.01.2025 року по 22.06.2025 року.
Доказів, що саме позивач був відповідальною особою за вчинення процесуальних дій у період з 10.01.2025 року по 22.06.2025 року відповідачами суду не надано.
Поза увагою дисціплінарної комісії відповідача 2 залишено також те, що у період з 23.06.2025 року по 11.07.2025 року позивач перебував на лікарняному, та незважаючи на ознайомлення із наказом від 23.06.2025 № 107 до 12.07.2025 року не міг виконувати посадові обов`язки в наслідок тимчасової непрацездатності та перебування на лікарняному.
Суд також звертає увагу на те, що 12.07.2025 року позивач приступив до виконання посадових обов`язків у м. Шахтарське, що відповідачами не спростовано. 
Водночас, місцезнаходженням відповідача 2 визначено м. Дніпро.
Фактично, таким чином, з позиції відповідача 2 позивач за 4 робочих дні з 12.07.2025 року по 15.07.2025 року, перебуваючи в іншому населеному пункті, мав усунути недоліки роботи допущені невстановленими особами за період з 10.01.2025 року по 11.07.2025 року.
Відповідачами також не доведено, що після виходу з лікарняного позивача було ознайомлено із матеріалами, щодо яких здійснювалась перевірка, що вони були передані йому під підпис, або іншим визначеним процесуальним законом чином.
Суд також звертає увагу, що позивач є не єдиною особою, на яку було покладено виконання наказу від 23.06.2025 № 107 з 23.06.2025 року по 16.07.2025 року, проте ступінь вини кожної особи, у тому числі позивача, дисциплінарною комісією не встановлено, а всі зазначені у наказі працівники притягнуті до одних і тих самих видів відповідальності в однаковому ступені.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що службове розслідування проведено із суттєвими недоліками, не у повному обсязі встановлено фактичні обставини дисціплінарного проступку стосовно позивача, а його висновки щодо позивача є неповними, необґрунтованими, необ`єктивними та зверхніми.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частин 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши дії відповідачів на відповідність приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, суд дійшов висновку, що наказ Маріупольського управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 116 від 24.07.2025 року "Про застосування до майора поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення йому розміру премії за липень 2025 року на 56,847%” – є протиправним та підлягає скасуванню.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.
Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).
Надаючи правову оцінку обраного позивачем способу захисту свого порушеного шляхом зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву позивача та призначити пенсію, суд зазначає наступне.
Верховний Суд у постанові від 23 грудня 2021 року у справі № 480/4737/19 та від 8 лютого 2022 року у справі № 160/6762/21 дійшов висновку, згідно якого ефективний спосіб захисту прав та інтересів особи в адміністративному суді має відповідати таким вимогам: забезпечувати максимально дієве поновлення порушених прав за існуючого законодавчого регулювання; бути адекватним фактичним обставинам справи; не суперечити суті позовних вимог, визначених особою, що звернулася до суду; узгоджуватися повною мірою з обов`язком суб`єкта владних повноважень діяти виключно у межах, порядку та способу, передбаченого законом.
В постанові від 22.09.2022 року у справі № 380/12913/21 Верховний Суд сформулював визначення «ефективного правосуддя» та зазначив, що комплексний аналіз приписів КАС України дає суду підстави для висновку, що ефективність судового захисту прав та інтересів особи в адміністративному судочинстві включає ефективність розгляду та вирішення справи, ефективність способу захисту, ефективність судового рішення та ефективність його виконання. Всі ці складові можна охопити єдиним терміном «ефективне правосуддя», що виступає еталоном для оцінки судової гілки влади та є запорукою довіри до неї з боку громадян, а також інших суб`єктів. Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Зазначені висновки також відповідають позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 18 жовтня 2018 року у справах №822/584/18, №806/1316/18, від 23 листопада 2018 року у справі №826/8844/16 та від 20 грудня 2018 року у справі №524/3878/16-а.
Водночас у постанові від 11 лютого 2020 року у справі № 0940/2394/18 Верховний Суд сформулював висновок, згідно якого у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єкт звернення дотримав усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення. 
Враховуючи те, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом та сприяти реальному відновленню порушеного права, а також те, що підчас розгляду адміністративного спору судом встановлено дотримання позивачем необхідних умов для призначення спірної допомоги, беручи до уваги приписи ст. 9 КАС України, суд дійшов висновку про обраного позивачем способу захисту свого порушеного права.
Розподіляючи судові витрати зі сплати судового збору суд виходить з такого.
Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно квитанції № 9430-7419-6841-8221 від 30.07.2025 року позивачем за подання позову сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.
Враховуючи викладене, суд стягує судовий збір у розмірі 1 211,20 грн з відповідача 1 як з юридичної особи за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України, суд 
УХВАЛИВ:
Задовольнити адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (85302, Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7, ЄДРПОУ 40109058), Маріупольського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (вул. Князя Володимира Великого, 15 Б, місто Дніпро, Дніпропетровська область, 49000), про визнання дій протиправним та скасування рішення.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області Маріупольське управління поліції № 116 від 24.07.2025 року "Про застосування до майора поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору агентурно-оперативної роботи відділу кримінальної поліції Маріупольського РУП ГУНП в Донецькій області дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани та зменшення йому розміру премії за липень 2025 року на 56,847%”.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1211 (Одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп. 
Повний текст рішення складено та підписано 25 травня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/). 

Суддя О.М. Кониченко