ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2026 року
м. Харків
справа № 643/3382/26
провадження № 22-ц/818/4577/26
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – Пилипчук Н.П.,
суддів – Мальованого Ю.М., Яцини В.Б., 
за участю секретаря – Муренченко С.А.,
учасники справи:
заявниця – ОСОБА_1 ,
заінтересовані особи – Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради, ІНФОРМАЦІЯ_1 , 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Органу опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради на ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 06 травня 2026 року в складі судді Єрмак Н.В., за участю присяжних Хотян О.Г., Бондар І.Г.
в с т а н о в и в:
У лютому 2026 року ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради, ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, яку уточнив та просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатною.
У травні 2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про призначення експертизи, а якому просив призначити у справі судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії» Міністерства охорони здоров`я України. На вирішення експертів поставити наступні питання: Чи страждає ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-яке психічне захворювання? Чи може ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними та передбачати їх наслідки? Попередити експертів про кримінальну відповідальність згідно ст.ст.384, 385 КК України.
Ухвалою Салтівського районного суду м. Харкова від 06 травня 2026 року клопотання представника ОСОБА_1 задоволено, призначено у справі амбулаторну судово-психіатричну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання: Чи страждає ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на будь-яке психічне захворювання? Чи може ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними та передбачати їх наслідки? Проведення експертизи доручено спеціалістам Харківської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Харків, вул. Академіка Павлова, 46), попереджено виконавців про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.
Не погоджуючись з ухвалою суду Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати, відмовити у задоволенні клопотання про призначення у справі судово-психіатричної експертизи, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга мотивована тим, що заявником не наведено обставин, що свідчать про наявність у ОСОБА_2 хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій або керувати ними. Обов`язковою умовою для призначення експертизи у справах про визнання особи недієздатною є обґрунтованість припущення щодо наявності психічного розладу особи. Заявник не звертався до органу опіки та піклування з документами щодо підготовки подання про призначення його опікуном відносно ОСОБА_2 . Зазначив, що заявник призваний за мобілізацією та проходить військову службу, тому вказана обставина унеможливлює фактичне виконання заявником обов`язків опікуна. У разі визнання ОСОБА_2 недієздатною без призначення опікуна, буде відсутня особа, яка б могла забезпечувати особисті немайнові і майнові права та інтереси недієздатної.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Органу опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради необхідно залишити без задоволення, ухвалу суду – залишити без змін.

Ухвала суду мотивована тим, що для вирішення питання про те, чи страждає ОСОБА_2 якими-небудь психічними хворобами, чи має вона можливість за станом здоров`я розуміти значення своїх дій та керувати ними, потрібні спеціальні знання в області психіатрії, тому необхідним є призначення судово-психіатричної експертизи.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що в суді першої інстанції перебуває цивільна справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради, ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, яку уточнив та просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатною.
Звертаючись до суду з клопотанням про призначення у справі судово-психіатричної експертизи ОСОБА_1 посилався на те, що оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в галузі медицини, без яких не можливо встановити психічний стан особи стосовно якої ставиться питання про визнання її недієздатною, в матеріалах справи наявні достатні дані про розлад здоров`я ОСОБА_2 , які є об`єктом дослідження експертів та призначення судової експертизи у таких випадках має обов`язковий характер у відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст.105 ЦПК України.
Відповідно до витягу з амбулаторної карти № 16677/25 ОСОБА_2 , 1952 року народження, остання вперше звернулася до КНП ХОР «Обласний психоневрологічний диспансер № 3» 20.08.2025 у супроводі невістки зі скаргами на погану пам`ять, втрату свідомості. Лікарем психіатром була скерована на стаціонарне лікування до ОКПЛ № 3, де перебувала з 03.11.2025 по 21.11.2025. Виписана з діагнозом: інша судинна деменція. F01.8. В умовах стаціонару консультована психологом 12.11.2025. Висновок психолога: на момент обстеження на психологічному рівні: органічний симптомокомплекс змішаного (переважно судинного, вікового) генезу з вираженим когнітивним дефіцитом, що відповідає рівню помірної деменції (ММSE-13). Критичне ставлення до стану знижене, розгублена, безпорадна, астенізована, просторово дезорієнтована, висловлення суперечливі, плутані, соціально дезадаптована. Діагноз: інша судинна деменція. F01.8. (а.с.67).

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
Предметом спірних правовідносин є визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна.
Обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи суд розглядає в окремому провадженні (пункт 1 частини 2статті 293 ЦПК України).
Відповідно до частини 3статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.
Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. У виняткових випадках, коли особа, щодо якої відкрито провадження у справі про обмеження її у цивільній дієздатності чи визнання її недієздатною, явно ухиляється від проходження експертизи, суд у судовому засіданні за участю лікаря-психіатра може постановити ухвалу про примусове направлення фізичної особи на судово-психіатричну експертизу (стаття 298 ЦПК України).
Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до пункту 2 частини1 статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.
Відповідно до статті 21 Закону України «Про психіатричну допомогу» судово-психіатрична експертиза в адміністративних, цивільних справах, у кримінальному провадженні призначається і проводиться на підставах та в порядку, передбачених законом.
У пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» від 28 березня 1972 року роз`яснено, що даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров`я, виписка з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними закладами.
Як вбачається із роз`яснень, наданих в п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судово-психіатрична експертиза обов`язково призначається, зокрема, для визначення психічного стану особи в справах про визнання громадян недієздатними.
Отже, метою проведення судово-психіатричної експертизи є з`ясування наявності чи відсутності психічного розладу, здатного вплинути на усвідомлення особою своїх дій та керування ними.
Порядок проведення судово-психіатричної експертизи затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року № 865, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 року за № 719/32171.
Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Об`єктами експертизи є: матеріали цивільної справи, медична документація, аудіовізуальні матеріали та інша інформація про психічний стан особи, відповідно якої проводиться експертиза.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).
Законодавець визначив, що хронічний, стійкий психічний розлад має бути підтверджено відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. З огляду на те, що така експертиза призначається лише судом, ОСОБА_1 , звертаючись до суду, крім іншого, обґрунтовано заявив відповідне клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи.
Оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а саме наявності у ОСОБА_2 можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, необхідні спеціальні знання в галузі медицини, без яких неможливо встановити психічний стан особи, стосовно якої ставиться питання про визнання її недієздатною, в матеріалах справи наявні дані про перебування ОСОБА_2 на стаціонарному лікуванні у КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3», та призначення судової експертизи у таких випадках має обов`язковий характер у відповідності до вимог ЦПК України, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про призначення у цій справі експертизи.
Твердження Органу опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради, що проведення експертизи є передчасним, адже матеріали справи не містять доказів щодо психічного захворювання ОСОБА_2 , колегія суддів вважає безпідставними. 
Під достатніми даними на підтвердження розладу психічного стану слід розуміти будь-яку інформацію, яка дозволяє припустити наявність у фізичної особи певних психічних розладів. Джерелом інформації може бути медична документація (медичні карти амбулаторного чи стаціонарного хворого із психіатричних закладів або виписки з них; довідки з психоневрологічних закладів про те, що особа перебувала чи перебуває на обліку через психічне захворювання; довідки з медичних закладів про наявність захворювань, які не є психічними, але які впливають на психічну діяльність особи; покази свідків, що мають підстави давати свідчення про психічний стан особи тощо). 
У матеріалах справи наявна виписка з амбулаторної карти № 16677/25 ОСОБА_2 . Наявність такої картки свідчить про перебування ОСОБА_2 на відповідному стаціонарному лікуванні, а для оцінки медичної документації та встановлення наявності чи відсутності у неї психічного захворювання судом і призначено експертизу, адже спеціальних знань у галузі психіатрії суд не має.
Посилання апелянта на те, що ОСОБА_1 наразі безвісти відсутній висновків суду не спростовують, оскільки такий статус не дає підстави для втрати його дієздатності. 
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи.
Оскільки ухвалу суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для її зміни або скасування не вбачається.
Враховуючи, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, та справа по суті спору не розглядалась, підстав для розподілу судових витрат у суду апеляційної інстанції немає.
Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Органу опіки та піклування - Виконавчий комітет Харківської міської ради – залишити без задоволення.
Ухвалу Салтівського районного суду м. Харкова від 06 травня 2026 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді Ю.М. Мальований

В.Б. Яцина