УХВАЛА

09 червня 2026 року
м. Київ

справа № 991/12858/24
провадження № 61-7589ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Смолій Богдан Володимирович на рішення Вищого антикорупційного суду від 19 листопада 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2026 року у справі за позовом Держави Україна в особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави,

ВСТАНОВИВ:
Держава Україна в особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила:
1. визнати необґрунтованими та стягнути в дохід держави активи на суму
3 672 929 грн, а саме: квартиру загальною площею 220,5 кв. м за адресою:
АДРЕСА_1 ; машино-місце № НОМЕР_1 загальною площею 13,8 кв. м та машино-місце № НОМЕР_2 загальною площею 13,8 кв. м за тією ж адресою.
2. стягнути в дохід держави доходи, отримані від продажу квартири загальною площею 220,5 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , у сумі 4 972 571 грн.
19 листопада 2025 року Вищий антикорупційний суд ухвалив рішення, яким позов задовольнив частково. Суд постановив:
- визнати необґрунтованими активи - квартиру загальною площею
220,5 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , а також машино-місця № НОМЕР_1 та НОМЕР_2 за тією ж адресою;
- стягнути в дохід держави машино-місце НОМЕР_1 та машино-місце № НОМЕР_2 , належні ОСОБА_2 ;
- відмовити у задоволенні позову в частині стягнення квартири у дохід держави;
- стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави вартість квартири у розмірі
3 672 929,00 грн;
- стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави доходи, отримані від продажу необґрунтованого активу, а саме квартири загальною площею 220,5 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , у сумі 4 972 571,00 грн.
Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду своєю постановою від
30 квітня 2026 року змінила рішення Вищого антикорупційного суду від
19 листопада 2025 року в частині визначення розміру вартості квартири, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 в дохід держави та постановила стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави вартість квартири у розмірі 3 327 929,00 грн.
В іншій частині рішення Вищого антикорупційного суду від 19 листопада 2025 року залишила без змін.
04 червня 2026 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, сформованою його представником в системі «Електронний суд», у якій просить скасувати рішення Вищого антикорупційного суду від 19 листопада 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2026 року і ухвалити нове рішення, яким позов САП залишити без задоволення.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У касаційній скарзі представник заявника зокрема зазначає, що
ОСОБА_1 є учасником бойових дій. На підтвердження викладеної обставини до касаційної скарги додано копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_3 , відповідно до якого заявник має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.
Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. 

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) зроблений правовий висновок про те, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». 

Враховуючи те, що предметом спору у цій справі є визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, а також те, що ОСОБА_1 є відповідачем у справі, тому відсутні підстави вважати, що справа, пов`язана із порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

У зв`язку з наведеним, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Положеннями пункту 15 частини 2 статті 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави судовий збір не справляється.

Однак, за приписами вказаної норми права від сплати судового збору звільняється лише особа, яка звернулась до суду із позовом про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави. Натомість, у випадку подання касаційної скарги відповідачем чи його представником судовий збір за її подання справляється в установленому законом розмірі.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції закону чинного на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, судовий збір за подання ОСОБА_1 цієї касаційної скарги становить 26 624,00 грн (33 280,00 грн (10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 0,8).

Отже, заявнику пропонується сплатити судовий збір у розмірі 26 624,00 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007.
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Смолій Богдан Володимирович на рішення Вищого антикорупційного суду від 19 листопада 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 30 квітня 2026 року залишити без руху.

Надати заявникові для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко