П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/26922/25	

Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К. С.
Місце ухвалення: м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого – Лук`янчук О.В.
суддів – Бітова А. І.
– Ступакової І. Г.
при секретарі – Потомському А. Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання дій незаконними,-

В С Т А Н О В И Л А :
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому просить: 
визнати незаконними дії щодо організації і проведення перевірки працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в січні - лютому 2025 року;
визнати незаконним і таким, що не підлягає виконанню Припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025, виданий ОСОБА_1 як “замовнику” і “забудовнику” двохповерхової нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ;
визнати незаконними дії щодо організації і проведення перевірки працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в травні-червні 2025 року;
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що проведення перевірки працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в січні - лютому 2025 року та в травні-червні січні 2025 року здійснено в порушення норм чинного законодавства, а прийнятий за результатами перевірки припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 не відповідає наданим позивачем документам. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано пункт 4 Припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 №007/25 в частині знесення самочинно збудованої двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
В іншій частині позову - відмовлено.
Стягнуто з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій зазначає про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, а тому просить скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове судове рішення про задоволення позову у повному обсязі із застосуванням п. 7 ч.3 ст.317 КАС України (п.2 ч.1 ст.315 КАС України).
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянтом зазначено, що висновок суду першої інстанції, що дана справа може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи, є помилковим і спричинив порушення порядку розгляду справи, яку не можна було розглядати в спрощеному порядку, оскільки «визначаючись із процедурою судового розгляду» «за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи», суд позбавляє її можливості надати пояснення щодо судових доказів безпосередньо суду і можливості допитати свідків щодо обставин справи в суді під присягою, чим суттєво зменшує доказову базу з її боку.
Апелянт вказує, що у позові зазначалось про те, що двоповерхову будівлю у її відсутність фактично збудував її чоловік ОСОБА_2 , а тому вона не є ані замовником, ані забудовником, ані особою, яка фактично збудувала двоповерхову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, як зазначає апелянт вказаним доводам позивача суд першої інстанції належної оцінки не надав.
В апеляційній скарзі також звернуто увагу на те, що фактично перевірка щодо збудованої у 2022 році двоповерхової будівлі була розпочата без наказу УДАБК ОМР і дозволу Міністерства незаконно, 19.11.2024 року, про що свідчить Інформаційна довідка з Державного реєстру прав на нерухоме майно №404321903 від 19.11.2024 щодо належних мені, ОСОБА_1 , будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 .
Як зазначила апелянт, двоповерхова новобудова знаходиться на закритій території, за огорожею, на достатньому віддаленні від інших будинків і домоволодінь (22 м до 9-ти поверхового будинку і 55 метрів до згаданого ОСОБА_3 14- 16 поверхового житлового будинку), не створює ніякої пожежної чи іншої небезпеки громадянам.
Вважає, що УДАБК ОМР не мало підстав звертатися до Міністерства розвитку громад та територій України щодо дозволу на першу і другу перевірки з цього приводу, а зазначене Міністерство не мало права видавати накази №47 від 15.01.2025 та №900 від 23.05.2025.
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, не погоджуючись з рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року в частині задоволення позовних вимог, також подало апеляційну скаргу, в якій зазначає про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, а тому просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24.12.2025 року по справі № 420/26922/25 в частині визнання протиправним та скасування пункту 4 Припису Управління від 07.02.2025 №007/25 щодо знесення самочинно збудованої двоповерхової нежитлової будівлі, та винести нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянтом зазначено, що посадовими особами Управління видано припис від 07.02.2025 № 007/25 у межах повноважень на законних підставах. Вважає, що вимоги п. 4 вказаного припису зазначено з дотриманням принципів пропорційності та правової визначеності. Апелянт вказує, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2025 № 007/25 не порушує права позивача, як і вимога про знесення не є передчасною, оскільки сам факт самочинного будівництва вже встановлений в ході здійснених заходів державного архітектурно-будівельного контролю
Зазначає, що наявність на землях комунальної власності самочинно збудованого об`єкта унеможливлює здійснення володіння, користування та розпорядження територіальною громадою м. Одеси земельною ділянкою, що знаходиться під самочинним об`єктом будівництва.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів і вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла наступного:
Судом першої інстанції встановлено, що у період з 27.01.2025 року по 07.02.2025 року посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на підставі наказу Управління від 21.01.2025 року № 01-13/11ДАБК, направлення для проведення позапланового заходу № 000008 від 21.01.2025 року, наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 15.01.2025 року № 47 була проведена позапланова перевірка дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва: «будівництво нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 », за наслідком якої складено акт від 07.02.2025 року № 000008.
Під час виїзду на місце за адресою: АДРЕСА_1 , контролюючим органом встановлено, що на земельній ділянці територіальної громади міста Одеси, не переданої у власність або оренду виконуються будівельні роботи з нового будівництва нежитлової будівлі орієнтовною площею забудови 397,0 кв.м.
Також встановлено, що на момент виїзду збудовано два поверхи зі стінами, покрівлею та зовнішніми бетонними сходами, з заповненням віконних та дверних отворів.
Як зазначено в акті, згідно з відомостями з Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, ОСОБА_1 є власником нежилих будівель за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 1558,4 кв.м на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна, серія та номер: 882 від 29.01.2003, які складаються з: нежилої будівлі А (загальна площа 814,4 кв.м); нежилої будівлі Б (загальна площа 139,7 кв.м); нежилої будівлі В (загальна площа 113,6 кв.м); нежилої будівлі Д (загальна площа 338,3 кв.м); нежилої будівлі М (загальна площа 152,4 кв.м); допоміжної Н, мостіння, І, басейн, ІІ, ІІІ, огорожа, 1-7.
Згідно з відкритими даними земельного кадастру України (https://kadastr.live/#19/46.4521104/30.7190667) вищевказані будівлі, у тому числі об`єкт нового будівництва, розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером 5110137300:49:003:0014.
В акті перевірки зазначено, що на запит Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 21.01.2025 року № 01-2/15-Д щодо надання інформації про видачу ОСОБА_1 містобудівних умов та обмежень на будівництво нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , Департамент архітектури та містобудування Одеської міської ради листом від 23.01.2025 року № 01-11/89 повідомив, що ОСОБА_1 стосовно надання містобудівних умов та обмежень за адресою: АДРЕСА_1 , до Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради не зверталась та відповідно містобудівні умови та обмеження на будівництво або реконструкцію на земельній ділянці за вказаною адресою не надавались.
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вказало на те, що під час проведення позапланової перевірки за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. Шота Руставелі, 7, позивачкою не було надано документи, що посвідчують право власності або оренду земельної ділянки, вихідні дані на проектування двоповерхової нежитлової будівлі, розроблену та затверджену належним чином проектну документацію на будівництво вказаної будівлі та документи, що дають право на виконання будівельних робіт на вищевказаній земельній ділянці з кадастровим номером 5110137300:49:003:0014.
За результатами проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_1 не отримано вихідні дані для проектування та розроблену і затверджену проєктну документацію за адресою: АДРЕСА_1 , (кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014), чим порушено вимоги ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 4.1 і 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».
За висновком акту перевірки, ОСОБА_1 на земельній ділянці територіальної громади міста Одеси (кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014), не переданої у власність або оренду, виконуються роботи з нового будівництва двоповерхової нежитлової будівлі орієнтовною площею забудови 397,0 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , без розробленої та затвердженої проєктної документації та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.1 ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1, 2 п. 5 та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року.
Крім того встановлено, що ОСОБА_1 не отримано вихідні дані для проектування та розроблену і затверджену проектну документацію за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014), чим порушено вимоги ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 4.1 і 4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад і зміст проектної документації на будівництво», а також не було забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва нежитлової двоповерхової будівлі, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», а також Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених постановою КМУ № 903 від 11.06.2007 року.
За результатами заходів державного архітектурно-будівельного контролю, Управлінням були складені протоколи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.02.2025 року за частинами 1, 5, 12 та 13 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
14.02.2025 року начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за наслідком розгляду акту позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протоколів про адміністративні правопорушення від 07.02.2025 року, складених у відношенні позивачки, винесено постанову №004/25 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбачені ч.1, ч.5, ч.12, ч.13 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якою на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 17000 грн. Вказана постанова в судовому порядку оскаржена позивачем не була.
Також за наслідком проведення перевірки Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради був виданий припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2025 року № 007/25, яким ОСОБА_1 було зобов`язано:
1. Усунути порушення вимог будівельних норм, стандартів і правил у термін до 07.03.2025 шляхом отримання в установленому законом порядку вихідних даних для проектування нежитлової будівлі, розробити та затвердити проєктну документацію на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
2. Усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.02.2025 року шляхом забезпечення здійснення авторського нагляду на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
3. Усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.02.2025 року шляхом забезпечення здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
4. Усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 07.04.2025 року шляхом отримання в установленому законом порядку права на виконання будівельних робіт або знесення самочинно збудованої двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
В подальшому, з метою перевірки виконання вимог вищезазначеного припису на підставі наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 23.05.2025 року № 900 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю», наказу Управління від 27.05.2025 № 01-13/48ДАБК та направлення для проведення планового (позапланового) заходу Управління від 28.05.2025 року № 000033 посадовою особою Управлінням з 09.06.2025 до 20.06.2025 проводилась позапланова перевірка виконання ОСОБА_1 вимог вищевказаного припису за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. Шота Руставелі, 7, за наслідком якої складено акт від 20.06.2025р. № 000033.
Під час виїздів 09.06.2025 року та 20.06.2025 року на місце за адресою м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7 посадовими особами Управління було встановлено, що будівельні роботи не виконувались, об`єкт не демонтовано. Будівельний стан двоповерхової будівлі назовні за період проведення позапланової перевірки з 09.06.2025 до 20.06.2025 не змінювався.
Також встановлено, що в Реєстрі будівельної діяльності відсутні відомості щодо одержання ОСОБА_1 права на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття до експлуатації закінченого будівництвом об`єкту за зазначеною адресою. Позивачем не було надано розроблену та затверджену проєктну документацію на об`єкт будівництва, та не забезпечено здійснення авторського та технічного наглядів на об`єкті будівництва.
Повідомлень від ОСОБА_1 про усунення виявлених порушень за вищевказаною адресою та виконання вимог припису від 07.02.2025 року № 007/25 до Управління не надходило.
За результатами заходів державного архітектурно-будівельного контролю, Управлінням був складений протокол від 20.06.2025 року про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до ч. 1 ст. 188-42 Кодекс України про адміністративні правопорушення.
03.07.2025 року уповноваженою посадовою особою Управління у відношенні позивачки винесено постанову № 032/25 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення, накладено штраф у розмірі 6800 грн.
Вважаючи протиправними дії щодо організації і проведення перевірки працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в січні-лютому 2025 року, а також щодо організації і проведення перевірки працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в травні-червні січні 2025 року та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 року, позивач оскаржила їх до суду першої інстанції.
Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції посилався на те, що оскільки в ході проведення позапланової перевірки відповідачем був встановлений факт здійснення позивачкою будівництва об`єкта без отримання дозвільних документів, без отримання вихідних даних, без проектної документації та без здійснення авторського та технічного наглядів, а позивач не спростовує того факту, що в неї відсутні відповідні документи для здійснення будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, суд дійшов висновку про правомірність оскаржуваного припису в частині зобов`язання усунути виявлені порушення. Однак суд вказав на те, що зазначена в пункті 4 оскаржуваного припису вказана альтернативна вимога щодо знесення самочинно збудованої двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014, є передчасною, оскільки відсутні підстави вважати, що позивач не отримає відповідних дозвільних документів.
З огляду на викладене суд дійшов висновку про скасування пункту 4 Припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 №007/25 в частині знесення самочинно збудованої двоповерхової нежитлової будівлі за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, кадастровий номер земельної ділянки 5110137300:49:003:0014.
Також суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для визнання незаконними дій відповідача щодо організації і проведення позапланових перевірок позивача та, відповідно, задоволення вимог в цій частині.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне:
Щодо доводів позивачки про протиправність проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) з огляду на відсутність підстав для їх проведення:
Згідно статті 41 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі – Закон №3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок №553)
Згідно п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Пунктом 7-1 Порядку 553 передбачено, що з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).
Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.
Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.
До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).
Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.
Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.
У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.
У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.
За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.
Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.
З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.
Згідно п. 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.
13 березня 2022 року Кабінет Міністрів України було прийнято постанову № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану», згідно якої було припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 “Про введення воєнного стану в Україні”.
Згідно п. 2 Постанови КМУ № 303, за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Таким чином, за наявності умов, передбачених п. 2 Постанови КМУ №303, на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах, органи державного архітектурно-будівельного контролю наділені повноваженнями на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
За встановлених у даній справі обставин, підставою для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю), проведеного Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради у період з 27.01.2025 року по 07.02.2025 року, стало звернення депутата VIII скликання Одеської міської ради Ольги Макогонюк від 18.11.2024 року вх. № 01-2/15-Д про порушення суб`єктом містобудування за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а також наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 15.01.2025 року № 47 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю».
Так судом встановлено, що за наслідками розгляду звернення О. Макогонюк Комісією Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності прийнято висновок № 918 від 29.11.2024 року, 
У висновку зазначено, що під час розгляду звернення депутат Одеської міської ради Макогонюк Ольга Олександрівна повідомила, що за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставеллі, 7 здійснюється будівництво нежитлової будівлі без оформлення документів на право оренди або власності на земельну ділянку, без отримання містобудівних умов та обмежень для будівництва об`єкту, без розробленої та погодженої проектної документації, а також наголосила, що відповідно до листа Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради від 21.11.2024 № 01-05/21 містобудівні умови та обмеження на будівництво вказаного об`єкту за даною адресою не надавались. Також відзначила, що зазначена будівля будується на відстані менш 6 метрів від багатоквартирного 14-поверхового житлового будинку, що не відповідає вимогам норм ДБН щодо протипожежних розривів між будівлями на суміжних ділянках, що має становити 6-8 м.
У висновку вказано, що у зверненні наголошено на загрозу, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я працівників ж відвідувачів зазначеної житлової будівлі, у зв`язку з можливим руйнуванням конструктивних елементів внаслідок зазначеного будівництва без узгоджених проектних розрахунків міцності, надійності та довговічності.
Висновком комісії Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №918 від 29.11.2024 року вирішено за результатом голосування, що наявні рекомендації щодо обґрунтованості позапланової перевірки та необхідності її проведення на підставі звернення (від 18.11.2024 вх. № 01-2/15-Д) фізичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставеллі, 7, у зв`язку з наявністю загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, зазначеної депутатом Одеської міської ради Макогонюк О.О.
Вказаний висновок був направлений Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на адресу Міністерства розвитку громад та територій України для прийняття рішення щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення депутата Одеської міської ради Макогонюк О.О. від 18.11.2024 вх. № 01-2/15-Д про порушення вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. вул. Шота Руставелі, 7.
За наслідком розгляду вказаного висновку Міністерством розвитку громад та територій України наказом від 15.01.2025 року № 47 було погоджено проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю та наказано Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради забезпечити в установленому порядку здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і прави на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. Шота Руставелі, 7.
На підставі відповідного наказу Міністерства розвитку громад та територій України Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради був прийнятий наказ № 01-13/11ДАБК від 21.01.2025 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. Шота Руставелі, 7. Предметом перевірки визначено: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимогам будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Враховуючи зазначене, колегія суддів доходить висновку, що відповідачем при проведенні позапланової перевірки було дотримано процедуру призначення та проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), визначену чинним законодавством, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності, Порядку № 553 та Постанови КМУ № 303, а її проведення було обумовлено наявністю підстав, визначених цими нормативно-правовими актами, що свідчить про правомірність проведення такої перевірки.
Посилання позивачки на те, що відомості, зазначені у зверненні ОСОБА_4 від 18.11.2024 року вх. № 01-2/15-Д про порушення суб`єктом містобудування за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є безпідставними та не відповідають дійсності, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що звернення є лише підставою для реалізації наданих уповноваженими органами повноважень та проведення перевірки інформації, зазначеної у такому зверненні. При цьому інформація, викладена у зверненні про порушення вимог містобудівного законодавства, може як бути підтверджена в результаті проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), так і не знайти свого підтвердження. Тобто безпосередньо звернення має містити ознаки вчинення порушення законодавства у сфері містобудівного законодавства, а з урахуванням положень п. 2 Постанови КМУ - також ознаки загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.
За наслідком розгляду поданого звернення як Комісією Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, так і центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України - Міністерством розвитку громад та територій України (Мінрозвитку) відповідно до наданих їм повноважень встановлено наявність підстав, передбачених ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 7 Порядку № 553 та п. 2 Постанови КМУ № 303 для проведення в даному випадку позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Шота Руставелі, 7, що є достатнім для здійснення відповідних заходів державного нагляду (контролю).
З огляду на викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради при проведенні перевірки у період з 27.01.2025 року по 07.02.2025 року діяло правомірно, в межах наданих повноважень та у спосіб, що перебачений нормами діючого законодавства. 
Що стосується проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), проведеного Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради у період з 09.06.2025 року по 20.06.2025 року, слід зазначити, що така перевірка стосувалась питання виконання ОСОБА_1 припису про усуненні порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2025 року № 007/25.
Вказана підстава проведення позапланової перевірки прямо передбачена нормами ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 7 Порядку № 553 та фактично направлена на реалізацію повноважень органу ДАБК щодо контролю за виконанням винесеного за наслідками первинно проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) припису, що відповідає приписам чинного законодавства.
Розглядувана перевірка була проведена Управлінням на підставі наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 23.05.2025 року № 900 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» та прийнятого на його виконання наказу Управління від 27.05.2025 року № 01-13/48ДАБК та направлення для проведення планового (позапланового) заходу Управління від 28.05.2025 року № 000033, тобто з дотриманням визначеної законом процедури.
Зважаючи на зазначене підстави для визнання протиправними дій відповідача по проведенню позапланового заходу державного нагляду (контролю) у період з 09.06.2025 року по 20.06.2025 року відсутні.
Також колегія суддів звертає увагу на те, що у постанові від 08.09.2021 року у справі №816/228/17 Велика Палата Верховного Суду сформувала правову позицію, згідно якої неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.
При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.
Щодо правомірності припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2025 року № 007/25, слід зазначити наступне:
Згідно ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.
Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Стаття 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.
Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 3-1) отримання права на виконання підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову).
Відповідно до ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
У разі якщо у складі об`єкта будівництва є майбутні об`єкти нерухомості, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається реєстраційний номер проектної документації на будівництво в Реєстрі будівельної діяльності, крім об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року визначено, що будівельні роботи – це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.
Згідно п. 3 Порядку № 466, надання (отримання), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”.
Відповідно до п. 5 Порядку № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:
подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;
видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України “Про оцінку впливу на довкілля”.
Пунктом 13 Порядку № 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:
вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України “Про державну таємницю”) згідно з цим Порядком;
реєструє повідомлення та зміни до нього, подані щодо об`єкта, на який поширюється дія Закону України “Про державну таємницю”, у журналі реєстрації повідомлень;
під час внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до внесення інформації, зазначеної у повідомленні).
Статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що проект – це документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає будівельним нормам і правилам; погодження проекту - процедура встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування.
За положеннями ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Відповідно до п.1 ст.31 Закону України № 3038 проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Згідно п. 4.1 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, правил та нормативних документів, обов`язковість використання яких встановлено законодавством.
Відповідно до п.4.3 ДБН А.2.2-3:2014 складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва (окрім об`єктів будівництва для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються); технічні умови; завдання на проектування (додаток Б); інші вихідні дані (додаток А).
Статтею 11 Закону України № 687-XIV передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. 
Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.
Відповідно до п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.06.2007, авторський нагляд здійснюється архітектором – автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Відповідно до п.2 та п.3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.06.2007, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта; технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.
В ході проведення позапланової перевірки за адресою: м. Одеса, Хаджибейський район, вул. Шота Руставелі, 7, органом ДАБК було встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером 5110137300:49:003:0014, яка не передана у власність або оренду виконуються будівельні роботи з нового будівництва нежитлової будівлі орієнтовною площею забудови 397,0 кв.м.
При цьому, відповідач, дійшовши висновку, що замовником будівництва є ОСОБА_1 , встановив, що вказані будівельні роботи здійснюються без отримання ОСОБА_1 в установленому законом порядку вихідних даних для проектування нежитлової будівлі, без розробленої та затвердженої проєктної документації на об`єкт будівництва, без документів, які підтверджують право на виконання будівельних робіт, а також без здійснення авторського та технічного наглядів, що є порушенням вимог містобудівного законодавства. 
У зв`язку з виявленими порушенням відповідачем був винесений на ім`я ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2025 року № 007/25, яким ОСОБА_1 було зобов`язано усунути виявлені в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) порушення.
В свою чергу позивач заперечує здійснення нею будь-яких будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером 5110137300:49:003:0014 та вказує на те, що такі будівельні роботи проводились її чоловіком без її відома та згоди. 
Колегія суддів звертає увагу на наступне:
Статтею 1 Закону України «Про основи містобудування» визначено, що містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.
Суб`єктами містобудування, за положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
За визначенням наведеним у ст. 1 цього Закону, замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. Дії, спрямовані на виконання функцій замовника будівництва, може виконувати особа, якій доручено вчинення дій з виконання підготовчих та/або будівельних робіт на підставі та у межах, встановлених договором доручення.
Отже, суб`єктами містобудівної діяльності визначаються особи (фізичні особи, юридичні особи), які здійснюють діяльність, зазначену у положеннях статті 1 Закону України «Про основи містобудування».
Як вже зазначалось вище, згідно статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Отже, з наведеного слідує, що державний архітектурно-будівельний контроль, як захід, спрямований на дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, здійснюються у відношенні замовників, проектувальників, підрядників та експертних організацій, тобто суб`єктів містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.
Верховний Суд у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 580/303/22 дійшов висновку, що право посадових осіб ДАБК видавати приписи про усунення порушень пов`язано з проведенням перевірок, результатом яких є встановлення порушень у сфері містобудівної діяльності, а акти реагування можуть стосуватись лише суб`єктів містобудівної діяльності.
За таких обставин припис може бути видано лише суб`єкту містобудівної діяльності, яким допущено порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, та відносно якого здійснено державний архітектурно-будівельний контроль.
Верховний Суд у постанові від 23 листопада 2018 року по справі № 804/1844/16, вказував на те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється щодо суб`єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб`єкта містобудування.
У постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 20 листопада 2018 року по справі № 804/2455/16 також вказано, що складення оспорюваного припису відносно позивача, який не є замовником будівництва і не здійснював містобудівної діяльності на вказаному об`єкті, є протиправним.
Як вже зазначалось вище, ОСОБА_1 категорично заперечує факт того, що вона є замовником будівництва та здійснювала відповідне будівництво на земельній ділянці з кадастровим номером 5110137300:49:003:0014.
В ході проведення позапланової перевірки встановлено, що вищезгадана земельна ділянка не належить позивачці на праві власності або на праві оренди, будь-які документи, які дають право на будівництво спірного об`єкту (нежитлової будівлі) за адресою: АДРЕСА_1 , позивач не реєструвала.
Будь-яких доказів у підтвердження власного висновку про те, що ОСОБА_1 є замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , відповідач до суду не надав.
Сам по собі факт розміщення на одній земельній ділянці, яка не перебуває у власності чи в оренді позивачки, належних їй нежитлових будівель і об`єкту нового будівництва, перевірку якого здійснював орган ДАБК, не може свідчити про те, що саме ОСОБА_1 є замовником будівництва. А з урахуванням її заперечень та доводів про те, що замовником будівництва є її чоловік, колегія суддів вважає, що відповідачем в ході проведення перевірки не з`ясовані обставини щодо особи замовника будівництва, що є суттєвим та впливає на подальшу можливість прийняття відповідних актів реагування.
Таким чином відповідачем не доведено, що ОСОБА_1 є замовником будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , або здійснює його будівництво.
Фактично відповідачем у справі був встановлений факт здійснення самочинного будівництва.
В свою чергу, за положеннями п. 9 Порядку № 533, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.
В даному випадку відповідачем не вживались належні заходи з метою встановлення суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, представники органів місцевого самоврядування та органи Національної поліції до проведення перевірки не залучались.
З огляду на викладене колегія суддів вважає, що оскільки відсутні належні та достеменні докази того, що позивач є замовником будівництва, а вона цей факт заперечує, підстави вважати саме ОСОБА_1 суб`єктом містобудування у даному випадку відсутні.
За таких обставин оскаржуваний припис про усунення порушень, винесений на ім`я ОСОБА_1 , як суб`єкту містобудування (замовнику будівництва), є протиправним та підлягає скасуванню у повному обсязі, а не частково, як дійшов висновку суд першої інстанції.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Колегія суддів зазначає, що в даному випадку рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, оскільки судом першої інстанції не надано належної оцінки всім обставинам у справі, що призвело до неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи та порушення норм матеріального права, а тому апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, а судове рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нового судового рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 . 
В свою чергу апеляційна скарга Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задоволенню не підлягає.
Що стосується постановлення окремої ухвали щодо порушень чинного законодавства в діяльності Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та направлення її для усунення порушень в роботі на адресу відповідача і Одеської міської ради, колегія суддів зазначає наступне.
Порядок та спосіб постановлення окремих ухвал суду передбачено статтею 249 КАС України.
Так, за приписами частини першої вказаної статті, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
Згідно частин 4-5 статті 249 КАС України, в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Частина 6 статті 249 КАС України передбачає, що окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.
Отже, положеннями КАС України передбачений вичерпний перелік підстав для постановлення окремої ухвали.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що окрема ухвала є формою реагування суду на порушення норм права, причини та умови, що спричинили (зумовили) ці порушення, з метою їх усунення та запобігання таким порушенням у майбутньому.
Підставою для винесення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. 
Отже, постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду та здійснюється, якщо судом виявлено порушення закону та такі порушення є очевидно протиправними.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року в справі №438/610/14-ц вказано, що постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору.
У постанові Верховного Суду від 12 квітня 2018 року в справі №761/32388/13-ц зазначено, що при вирішенні питання про постановлення окремої ухвали суд має виходити з того, що мають бути виявлені порушення закону. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є дискреційними повноваженнями суду і є його правом, а не обов`язком.
У постанові від 16 листопада 2023 року у справі № 990/131/22 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що інститут окремої ухвали направлений на реагування суду у тих випадках, коли порушення закону настільки очевидне, зухвале та систематичне, що не дозволяє суду бути інертним до таких порушень і спонукає до ефективних дій, втіленням яких має бути окрема ухвала.
Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору.
У той же час суд враховує, що окрема ухвала є реакцією на ті порушення, що не усуваються рішенням суду, а також на причини й умови вчинення порушень, щоб запобігти їх повторенню у майбутньому.
Оскільки реалізація правового механізму, передбаченого нормою статті 249 КАС України, є правом суду, а не його обов`язком, та можлива виключно у випадку грубого порушення закону.
У заявленому клопотанні позивачем не наведено достатніх підстав та аргументів для постановлення окремої ухвали і судом не встановлено достатніх даних для висновку про наявність порушень законодавства, які містять ознаки правопорушення.
Враховуючи зазначене, а також зважаючи на те, що суд апеляційної інстанції за наслідком апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог та здійснення захисту порушеного права позивачки шляхом визнання протиправним та скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 року №007/25, і такий спосіб захисту на переконання колегії суддів є достатнім та належним для відновлення порушених прав позивача, колегія суддів не вбачає на даний час підстав для вжиття додатково до цього заходів, передбачених статтею 249 КАС України.
Щодо судових витрат:
Згідно ч. 1 та ч. 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Зважаючи на часткове задоволення позову копійки ОСОБА_1 в частині однієї вимоги немайнового характеру, стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на її користь підлягає сума судового збору за одну вимогу немайнового, сплачена при зверненні до суду першої та апеляційної інстанції, у загальному розмірі 3028 грн.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 325, 327, 328, 329 КАС України, колегія суддів, 

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року скасувати.
Прийняти нове судове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 07.02.2025 року №007/25 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали щодо порушень чинного законодавства в діяльності Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради та направлення її для усунення порушень в роботі на адресу відповідача і Одеської міської ради.
Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Артура Савельєва, 6, м.Одеса, 65062, код ЄДРПОУ 40199728) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Повний текст постанови складено та підписано 30.04.2026 року.

Суддя-доповідач: О.В. Лук`янчук

Суддя: А.І. Бітов

Суддя: І.Г. Ступакова