Справа № 523/5193/26
Провадження №2/523/4485/26

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)

"15" червня 2026 р. м.Одеса  

Пересипський районний суд міста Одеси у складі:
головуючий суддя - Далеко К.О.,
за участю секретаря судового засідання - Дяченко Т.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №17 м. Одеси, в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 523/5193/25 за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаною вище позовною заявою до Одеської міської ради, якою просить:
- визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 11.01.2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був складений заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пепеляшковою Анастасією Олексіївною, зареєстрований в реєстрі за №13, номер у спадковому реєстрі 70132567, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №71129560 від 11.01.2023 року, відповідно до якого на випадок своєї смерті ОСОБА_2 зробила розпорядження: усе її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, та взагалі усе те, що на день її смерті буде їй належати, та на що вона за законом матиме право, заповідала громадянину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіт був самостійно прочинай у голос та підписаний власноручно спадкодавцем. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після смерті спадкодавця залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 16.03.2006 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства Одеської міської ради, договором дарування від 09.11.2011 року, посвідчений державним нотаріусом Четвертої одеської нотаріальної контори Бойченко О.Є., зареєстрований в реєстрі за № 3-1704, та свідоцтвом про право на спадщину від 24.11.2011 року, посвідченого державним нотаріусом Четвертої одеської державної нотаріальної контори Бойченко О.Є, та зареєстрованого в реєстрі № 3-1673. Відповідно до ст. 1233 ЦК України позивач є спадкоємцем за заповітом. Крім нього, інших спадкоємців щодо майна ОСОБА_2 не має. Позивач 12.03.2026 року звернувся з усною заявою до нотаріуса про відкриття спадщини, але нотаріусом було повідомлено, що ним пропущений строк для прийняття спадщини, та на час відкриття спадщини він не проживав постійно із спадкодавцем, роз`яснено право звернутися до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На теперішній час з дати смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 минуло строк 10 місяців. Причинами пропуску є: введення на території України воєнного стану та ведення бойових дій у країні; була відсутність у позивача об`єктивної можливості своєчасно отримати юридичну консультацію щодо порядку та строків отримання спадщини, у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця, та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Оскільки позивач є єдиним спадкоємцем, та на його ім`я складений заповіт, але ним з поважних причин були пропущені строки для прийняття спадщини, на теперішній час позивач позбавлений можливості реалізувати свої права спадкоємця. 
Саме ці обставини стали підставою для звернення до суду із вищезазначеним позовом.
Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 13 березня 2026 року відкрито провадження та призначено по справі судове засідання.
Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 13 березня 2026 року витребувано від Пересипської державної нотаріальної контори у місті Одеса, (адреса: 65102, Україна, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Перша Сортувальна, будинок 36г) інформацію чи відкривалася спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Пересипського районного суду м. Одеси від 29 квітня 2026 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Матеріали справи містять заяву представника позивача ОСОБА_3 про підтримання позовних вимог, в якій вона просить розглядати справу у її відсутність, та не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідач Одеська міська рада не забезпечив явку свого представника до судового засідання, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися судом належним чином, причин неявки не повідомив.
Згідно з положеннями ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, заяв про відкладення розгляду справи, належне повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, не повідомлення відповідачем причин неявки на судове засідання, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній даних та доказів, постановивши заочне рішення, що відповідає ч.1 ст. 280 ЦПК України.
Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно та безсторонньо оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі, з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 06.05.2025 року Доброславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районні Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 641.
Після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві приватної власності, на підставі:
- свідоцтва про право власності на житло від 16.03.2006 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства Одеської міської ради, згідно з яким квартира АДРЕСА_1 , належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 в рівних частках. Дане свідоцтво було зареєстроване в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» номер запису: 373, в книзі: 607пр-78, що підтверджується витягом № 10541404 від 03.05.2006 року; 
- договору дарування від 09.11.2011 року, посвідченого державним нотаріусом Четвертої одеської нотаріальної контори Бойченко О.Є., зареєстрований в реєстрі за № 3-1704, згідно якого ОСОБА_5 подарував, а ОСОБА_2 прийняла у дар 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 . Даний договір дарування був зареєстрований в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» номер запису: 373, в книзі: 790пр-74, що підтверджується витягом № 32354291 від 06.12.2011 року; 
- свідоцтва про право на спадщину від 24.11.2011 року, посвідченого державним нотаріусом Четвертої одеської державної нотаріальної контори Бойченко О.Є, та зареєстрованого в реєстрі № 3-1673, ОСОБА_2 належить 1/3 частка квартири під АДРЕСА_1 . Право власності зареєстровано в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за номер запису: 373 в книзі № 790пр-74, що підтверджується витягом № 32411257 від 09.12.2011 року.
11.01.2023 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був складений заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пепеляшковою Анастасією Олексіївною, зареєстрований в реєстрі за №13, номер у спадковому реєстрі 70132567, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №71129560 від 11.01.2023 року, відповідно до якого на випадок своєї смерті ОСОБА_2 зробила розпорядження: усе її майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, та взагалі усе те, що на день її смерті буде їй належати, та на що вона за законом матиме право, заповідала громадянину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Заповіт був самостійно прочитаний у голос та підписаний власноручно спадкодавцем. 
Відповідно до витребуваної судом інформації від Пересипської державної нотаріальної контори у місті Одеса, спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не відкривалася. 
Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:
1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;
2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, він вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 своєчасно не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, оскільки введено на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні; була відсутність у позивача об`єктивна можливість своєчасно отримати юридичну консультацію щодо порядку та строків отримання спадщини, у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця.
За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.
Відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Верховний Суд додатково роз`яснив, що головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова від 31.07.2024р., справа №706/275/22, провадження №61-12010св23.
За конкретних фактичних обставин кожної справи, суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення (постанови ВС від 03.04.2024р, справа №639/8197/21, провадження №61-14773св23.
Відповідно до Постанови Верховного суду від 04 березня 2020 року справа № 640/8507/17, позивач є єдиним спадкоємцем померлого, який за життя склав заповіт на її ім`я, а згідно з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Крім того, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та продовжений і наразі.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.
Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).
Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Через встановлені судом обставини, які суд визнає поважними, позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори вчасно. Додатково суд враховує, що інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця не звертались, відповідач також не надав до суду будь-яких заперечень з приводу поданого позову.
З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.
Дослідивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що строк для прийняття спадщини, який закінчився 05.11.2025 року, пропущений позивачем з поважних причин, спадщина до теперішнього часу залишається неприйнятою, спадкодавець на ім`я позивача оформила заповіт, а тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову, та у відповідності з вимогами ч.3 ст.1272 ЦК України визначення додаткового строку терміном у три місяці для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На підставі викладеного, керуючись: ст.ст. 81, 259, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України,
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30-ти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вищевказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 22.06.2026р. 

Суддя: К.О. Далеко