КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 червня 2026 року м.Київ № 320/27928/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, 
в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 (далі також позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі також відповідач, ВКДКА), в якому позивач просить суд:
скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №IV- 001/2025 від 24 квітня 2025 року як незаконне (далі також оскаржуване рішення).
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що оскаржуваним рішенням його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на 1 місяць. Так, згідно з оскаржуваним рішення позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у зв`язку із не підвищенням кваліфікації за 2020, 2021, 2022, 2023 роки. Вважає таке рішення незаконним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду та те, що дане порушення є триваючим та до нього не підлягає застосування частина друга статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.
Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву зазначив, що рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №IV-001/2025 від 24 квітня 2025 року скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України задоволено частково. Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 09.10.2024 про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 скасовано. Ухвалено нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №21/1876 від 31 січня 2019 року) до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.
Перевіряючи матеріали дисциплінарного провадження та обираючи вид дисциплінарного стягнення ВКДКА врахувала, що дисциплінарний проступок у вигляді непідвищення адвокатом свого професійного рівня (кваліфікації) відповідно до статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», статті 11 Правил адвокатської етики є систематичним та триваючим (впродовж чотирьох років поспіль) та допущення позивачем такої бездіяльності безперервно порушує закон протягом такого часу. 
У відповіді на відзив позивач зазначив про безпідставність доводів відповідача з огляду на те, що недотримання строків притягнення до відповідальності не дозволяє розглядати порушення як систематичні, що є ключовим для обґрунтування застосування більш суворого дисциплінарного стягнення. Крім того, відповідач помилково намагається кваліфікувати порушення як «тривале правопорушення», проте поняття «систематичність» означає повторне скоєння кількох окремих проступків протягом певного періоду.
У запереченнях на відповідь на відзив відповідач зазначив про наявність численної кількості постанов Верховного Суду з питань визначення триваючого порушення, відповідно до яких при вчиненні адвокатом правопорушення, яке є триваючим, строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності не сплив. Акцентовано увагу, що у чинному законодавстві України не визначено поняття «триваюче правопорушення».
Разом з тим за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення. Відповідач також звернув увагу, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури врахувала всі обставини справи, пояснення скаржника та адвоката та застосувала до останнього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяць.
Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Згідно з даними Єдиного реєстру адвокатів України (ЄРАУ) Закордонцю М.М. 31 січня 2019 року видане свідоцтво №21/1876 про право на заняття адвокатською діяльністю на підставі рішення Ради адвокатів Закарпатської області від 28 січня 2019 року №40.
З профайлу адвоката в ЄРАУ вбачається, що його право на заняття адвокатською діяльністю не зупинено і не припинено, що не заперечується сторонами.
10 липня 2024 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (далі також КДКА Закарпатської області) надійшла скарга Вищої школи адвокатури на дії адвоката М. Закордонця, які полягали у невиконанні вимог щодо підвищення кваліфікації, і містилась вимога про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
До скарги додано, серед іншого, скріншот інформації з сайту ВША НААУ щодо виконання адвокатом ОСОБА_1 вимог по підвищенню кваліфікації.
28 серпня 2024 року дисциплінарною палатою КДКА Закарпатської області за результатами перевірки доводів, викладених у скарзі, відносно адвоката ОСОБА_2 було порушено дисциплінарну справу, про що було повідомлено адвоката та скаржника.
17 вересня 2024 року під час розгляду скарги на засіданні дисциплінарної палати адвокат заявив клопотання про зупинення розгляду скарги з мотивів не отримання ним копії скарги та доданих документів.
17 вересня 2024 року протокольним рішенням палати розгляд скарги було зупинено, надано адвокату час для ознайомлення зі скаргою та доданими документами.
07 жовтня 2024 року адвокатом М. Закордонцем було надано пояснення з приводу скарги.
За результатами розгляду пояснень позивача з приводу скарги, рішенням дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області від 09 жовтня 2024 року дисциплінарну справу відносно позивача було закрито у зв`язку з відсутністю в його діях дисциплінарного проступку.
Рішення дисциплінарної палати КДКА Закарпатської області обґрунтовано таким.
Рішенням Ради адвокатів України від 16 березня 2022 року № 30 дія пунктів 19, 20 Порядку підвищення кваліфікації була призупинена на період дії воєнного стану, а згодом, на підставі рішення РАУ від 27 грудня 2022 року №185 «Щодо деяких питань виконання адвокатами вимог Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України», дію пунктів 19, 20 цього Порядку відновлено.
З цього приводу у листі Голови НААУ від 20 серпня 2024 року №1372/0/2-24, адресованому до КДКА Закарпатської області, зазначено, що невиконання адвокатом обов`язку з підвищення свого професійного рівня за 2022 рік не має наслідком його дисциплінарну відповідальність за вказаний період. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року у справі №640/1859/22 за позовом ОСОБА_3 до НААУ, із залученням ВША НААУ третьою особою, визнано протиправними і скасовані пункти 18, 19, 20 Порядку підвищення кваліфікації.
Частиною другою статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Згідно з частиною першою статті 325 цього ж Кодексу постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.
Отже, з 10 вересня 2024 року (дати ухвалення постанови ШААС у справі № 640/1859/22) втратив чинність пункт 20 Порядку підвищення кваліфікації, який передбачав обов`язок всіх адвокатів підвищувати свою кваліфікацію на рівні 10 годин на рік (отримувати 10 залікових балів). Статтею 58 Конституції України задекларовано, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Ураховуючи зазначене та набрання адвокатом ОСОБА_1 у 2023 році 6 залікових балів з підвищення кваліфікації, Дисциплінарна палата також не вбачала підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за невиконання ним вимог з підвищення свого професійного рівня (підвищення кваліфікації) за цей рік. Відповідно до пунктів 5 та 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» невиконання або неналежне виконання адвокатом своїх професійних обов`язків і невиконання ним рішення органу адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком.
Тому, Дисциплінарна палата зазначила, що поведінка адвоката по невиконанню професійного обов`язку з підвищення кваліфікації за 2020 і 2021 роки містить ознаки дисциплінарного проступку. Разом з тим, Дисциплінарна палата приймає до уваги існування в Україні карантину і воєнного стану, зумовлених поширенням захворювання «СОVID-19» і військовою агресію Російської Федерації проти України відповідно, та визнає їх поважними причинами, унеможливили виконання ним обов`язку з підвищення кваліфікації за вказані роки. Дисциплінарна палата також приймає до уваги і факт виконання адвокатом ОСОБА_4 вимог з підвищення кваліфікації за 2024 рік у повному обсязі. Ураховуючи такі обставини та ставлення адвоката ОСОБА_1 до своєї поведінки, Дисциплінарна палата не вбачає в його діях по невиконанню обов`язку підвищення кваліфікації за 2020 і 2021 роки дисциплінарного проступку.
07 листопада 2024 року до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури надійшла скарга директора Вищої школи адвокатури Савви Кузьменка від 06 листопада 2024 року за вих. №2079/0/02-2.
У скарзі директора Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України (далі також ВША НААУ) до відповідача зазначено, що позивач не виконав професійний обов`язок, який передбачений статтею 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо підвищення професійного рівня за 2020, 2021, 2022, 2023 роки та просив скасувати рішення КДКА Закарпатської області від 09 жовтня 2024 року про закриття дисциплінарної справи стосовно позивача та ухвалити нове рішення.
Листом т.в.о. Голови ВКДКА Андрія Місяця від 08 листопада 2024 року матеріали справи відносно адвоката М. Закордонця було витребувано з КДКА Закарпатської області. Т.в.о Голови ВКДКА А. Місяць 08 листопада 2024 за вих.№2695 доручив проведення перевірки за скаргою директора ВША НААУ на рішення КДКА Закарпатської області від 09 жовтня 2024 року відносно адвоката М. Закордонця члену ВКДКА адвокату О. Пшеничному. Матеріали справи відносно адвоката Закордонця М. КДКА Закарпатської області були направлені до ВКДКА 26 листопада 2024 року рекомендованим листом і отримані ВКДКА 03 грудня 2024 року, відповідно до відомостей з сайту «Укрпошта» (штрих-код листа 8800000085168).
У поясненнях на скаргу від 07 жовтня 2024 року позивачем зазначено про наявність сертифікату про підвищення кваліфікації за 2019 рік, закінчення строку на притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за непідвищення кваліфікації за 2020, 2021, 2022 роки, в листопаді 2024 року ним, як адвокатом буде набуто більше обов`язкових балів та балів з правил адвокатської етики, які де-факто перекривають прогалини в балах з підвищенні кваліфікації за 2023 рік, в його діях відсутній склад дисциплінарного проступку. Також позивач зазначив, що у зв`язку із об`єктивними обставинами, в тому числі у зв`язку із відсутністю заходів, які були організовані Радою адвокатів Закарпатської області, та відповідно до пункту 12 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів, відсутня була можливість взяти участь у заходах в інших регіонах,- достатня кількість балів не була отримана. У 2023 році ним було отримано 6 з 10 загальних балів та 0 з 2 балів з правил адвокатської етики.
Позивачем було повідомлено, що сумарно за 2023 та 2024 рік ним буде набрано 20 з 20 обов`язкових тягальних балів та 6 з 4 обов`язкових балів з правил адвокатської етики.
Щодо минулих 2020, 2021, 2022 років, позивач зазначав таке: Він не мав фізичної змоги підвищувати кваліфікацію у 2022 та частково 2023 роках, оскільки активно брав участь у відбитті збройної агресії російської федерації проти України, у зв`язку із чим був нагороджений відзнакою «За оборону Києва та Київської області» (Витяг з наказу №178од від 06 грудня 2023 року надано).
Звітним роком з підвищення кваліфікації адвокатів є календарний рік, з 01 січня по 31 грудня кожного року. Вищою школою адвокатури НААУ ведеться особиста картка обліку залікових балів адвоката. У разі відсутності необхідної кількості балів в заліковій картці обліку балів з підвищення кваліфікації адвоката, Вища школа адвокатури зобов`язана проінформувати раду адвокатів регіону та відповідну кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури регіону про порушення даного Порядку.
У свою чергу у разі надходження скарги на такого адвоката у КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, про вчинення інших порушень, ці данні повинні бути враховані при розгляді дисциплінарної справи.
З аналізу наведених положень виходить, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку непідвищення кваліфікації адвокатом протягом року, полягає у бездіяльності, а саме, не набранні адвокатом встановленої Порядком № 63 кількості балів протягом відповідного календарного року, а саме з 1 січня по 31 грудня. При встановленні чи своєчасно вчинена певна дії, або ж чи має місце бездіяльність, визначальним є дотримання суб`єктом темпоральних рамок, передбачених у нормативно-правовому акті, без невиправданого для конкретної ситуації зволікання. Строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності має присічний характер. Тобто за спливом такого строку адвокат не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності і вказаний строк не може бути поновлений. У постановах від 13 лютого 2019 року у справі №130/1001/17, від18 січня 2021 року у справі №Б23/75-02, від 29 вересня 2021 року у справі №166/1222/20 Верховний Суд виклав правову позицію щодо ієрархії застосування висновків Верховного Суду, відповідно до якої в цілях застосування норм права в подібних правовідносинах за наявності протилежних правових висновків суду касаційної інстанції слід виходити з того, що висновки Верховного Суду, які містяться в судових рішеннях судової палати, мають перевагу над висновками колегії суддів, висновки об`єднаної палати над висновками палати чи колегії суддів цього суду, а висновки Великої Палати Верховного Суду над висновками об`єднаної палати, палати й колегії суддів цього суду.
Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №IV-001/2025 від 24 квітня 2025 року скаргу Вищої школи адвокатури Національної асоціації адвокатів України задоволено частково. Рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 09 жовтня 2024 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 скасовано. Ухвалено нове рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) місяці.
Не погодившись із рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №IV-001/2025 від 24 квітня 2025 року позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходив із такого.
Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні регулює Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року №5076-VI (далі - Закон №5076-VI).
Статтею 21 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI встановлені професійні обов`язки адвоката.
Відповідно до пункту 4 частини 1 вказаної статті під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний підвищувати свій професійний рівень.
Порядок підвищення кваліфікації адвокатів України затверджено рішенням Ради адвокатів України №111 від 21 вересня 2019 року (далі - Порядок №111) та рішенням Ради адвокатів України від 03 липня 2021 року №63 (далі Порядок №63).
Відповідно до пункту 1 Порядку №111 дія цього Порядку поширюється на адвокатів, які здійснюють адвокатську діяльність у формах, визначених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Пунктом 2 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України визначено, що підвищення кваліфікації є підвищенням професійного рівня адвоката, що є його важливим професійним обов`язком, дотримання якого має забезпечувати безперервне поглиблення, розширення й оновлення адвокатами своїх професійних знань, вмінь та навичок, за бажанням адвоката здобуття нової спеціалізації або кваліфікації у певній галузі права чи сфері діяльності на основі раніше здобутої освіти і практичного досвіду, забезпечувати адвокатів достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві та практиці його тлумачення та застосування.
Згідно пункту 17 Порядку підвищення кваліфікації адвокатів України, всі адвокати, інформація про яких внесена до Єдиного реєстру адвокатів України зобов`язані постійно підвищувати свій професійний рівень (професійну кваліфікацію).
Вищезазначені норми також закріплені і в Порядку №63.
Згідно з пунктом 17 Порядку №63 один заліковий бал з підвищення кваліфікації адвокатів дорівнює 1 (одній) годині навчання, крім випадків, встановлених цим Порядком.
Відповідно до частини першої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Частиною другою вказаної статті визначено, що дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 20 Порядку №111 адвокати, які набули статусу адвоката, протягом перших трьох років своєї адвокатської діяльності зобов`язані підвищити свій професійний рівень на рівні 48 годин з яких не менше 16 годин - щороку. У разі отримання свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю у другому півріччі відповідного року, такий адвокат має право отримати меншу кількість балів у першому році отримання свідоцтва, за умови, що загальна кількість балів за 3 роки становитиме не менше 48 годин.
Пунктом 21 Порядку №111 передбачено, що всі адвокати, за виключенням адвокатів, зазначених у пункті 20 цього порядку, зобов`язані підвищувати кваліфікацію адвоката на рівні 10 годин на рік. При цьому пунктом 22 Порядку передбачено, що адвокат за рік має отримати не менше ніж 2 залікових бали за навчання з питань правил адвокатської етики та стандартів професійної діяльності.
Пунктом 24 Порядку №111 підвищення кваліфікації адвокатів України вказано, що звітним роком з підвищення кваліфікації адвокатів є календарний рік, з 01 січня по 31 грудня кожного року. Вищою школою адвокатури НААУ ведеться особиста картка обліку залікових балів адвоката.
Відповідно до пункту 25 Порядку №111 у разі відсутності необхідної кількості балів в заліковій картці обліку балів з підвищення кваліфікації адвоката, Вища школа адвокатури зобов`язана проінформувати раду адвокатів регіону та відповідну кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури регіону про порушення даного Порядку. В свою чергу у разі надходження скарги на такого адвоката у КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, про вчинення інших порушень, ці данні повинні бути враховані при розгляді дисциплінарної справи.
Вищезазначені положення також закріплені в Порядку №63.
З аналізу наведених положень суд відмічає, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку не підвищення кваліфікації адвокатом протягом року, полягає у бездіяльності, а саме, не набранні адвокатом встановленої Порядком №111 та Порядком №63 кількості балів протягом відповідного календарного року, а саме з 01 січня по 31 грудня.
Суд зауважує, що при встановленні чи своєчасно вчинена певна дія, або ж чи має місце бездіяльність, визначальним є дотримання суб`єктом темпоральних рамок, передбачених у нормативно-правовому акті, без невиправданого для конкретної ситуації зволікання.
Днем бездіяльності, у свою чергу, є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення. Визнанню бездіяльності протиправною передує встановлення обов`язку виконання суб`єктом в певних дій (прийняття рішення) у визначений законом строк.
Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12 вересня 2019 року у справі №9901/120/19.
Отже, днем бездіяльності адвоката у формі не підвищення кваліфікації є 31 грудня календарного року, в якому адвокат зобов`язаний підвищити кваліфікацію.
Тобто, з наступного дня 01 січня календарного року, що йде за роком, в якому адвокат повинен був підвищити кваліфікацію (звітній рік), адвокат вважається таким, що вчинив відповідний дисциплінарний проступок.
Відтак, встановлений частиною другою статті 35 Закону №5076-VI річний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності починається 31 грудня звітного року, і обраховується з 1 січня календарного року, що йде за звітнім роком, та триває до 31 грудня відповідного року.
Разом з цим, строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності має присічний характер. Тобто за спливом такого строку адвокат не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності і вказаний строк не може бути поновлений.
Суд також акцентує, що не підвищення кваліфікації за кожний календарний рік містить в собі склад самостійного дисциплінарного проступку.
Таким чином, зобов`язання з підвищення кваліфікації адвокатом позивача на рівні 10 годин за 2019 рік закінчилися 31 грудня 2019 року (день вчинення правопорушення), останнім днем строку, передбаченого частиною другою статті 35 Закону №5076-VI, притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, є 31 грудня 2020 року. Відповідно за 2020 рік крайній термін притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є 31 грудня 2021 року, за 2021 рік – 31 грудня 2022 року, за 2022 рік – 31 грудня 2023 року, за 2023 рік – 31 грудня 2024 року.
Тобто, на момент прийняття оскаржуваного рішення, а саме 24 квітня 2025 вимоги частини другої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» були порушені відповідачем, оскільки закінчився річний строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за невиконання зобов`язання з підвищення кваліфікації на рівні 10 годин за 2019 рік, за 2020 рік, за 2021 рік, за 2022 рік та за 2023 рік.
Щодо доводів відповідача про те, що позивачем вчинено дисциплінарний поступок, який є триваючим, відносно чого суд зазначає наступне.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 грудня 2018 року у справі №810/1224/17 (К/9901/17539/18), провадження №11-733апп18, зазначила, що у чинному законодавстві України не визначено поняття «триваюче правопорушення». Разом з тим, за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2024 року у справі №160/17189/21.
Отже, триваюче правопорушення припиняється за наявності однієї з двох вищевказаних умов: 1) виконання установлених обов`язків; 2) виявлення правопорушення.
Тобто, у спірних правовідносинах моментом припинення триваючого правопорушення (дисциплінарного проступку) є виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.
При цьому, встановлюючи момент виявлення дисциплінарного проступку позивача, суд виходить з такого.
Відповідно до пункту 10 Порядку №111 та пункту 11 Порядку №63 Вища школа адвокатури НААУ, зокрема, готує та передає НААУ інформацію для розміщення її в ЄРАУ про щорічне проходження підвищення кваліфікації адвокатами.
Крім того, пунктом 24 Порядку №111 та пунктом 23 Порядку №63 встановлено, що звітним роком з підвищення кваліфікації адвокатів є календарний рік, з 01 січня по 31 грудня кожного року. Вищою школою адвокатури НААУ ведеться особиста картка обліку залікових балів адвоката. У разі відсутності необхідної кількості балів в заліковій картці обліку балів з підвищення кваліфікації адвоката, Вища школа адвокатури зобов`язана проінформувати раду адвокатів регіону та відповідну кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури регіону про порушення даного Порядку. В свою чергу у разі надходження скарги на такого адвоката у КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в ЄРАУ, про вчинення інших порушень, ці дані повинні бути враховані при розгляді дисциплінарної справи.
Наведене свідчить про те, що чинним законодавством презюмується наявність у розпорядженні органів адвокатського самоврядування інформації про підвищення/непідвищення адвокатом професійної кваліфікації станом на 01 січня року, наступного за звітним, яка повинна бути розміщена у відкритому доступі в ЄРАУ.
Відтак, саме 01 січня року, наступного за звітним, є днем коли відповідач повинен був виявити вчинення відповідачем дисциплінарного проступку, а саме не підвищення кваліфікації.
Позаяк триваюче правопорушення позивача припиняється з дня виявлення 01 січня року відповідного календарного року, наступного за звітним, саме з цієї дати має обраховуватись річний строк притягнення позивача до відповідальності.
З огляду на викладене, твердження відповідача про триваючий характер порушення позивача, яке припиняється в момент виконання позивачем установлених обов`язків, не заслуговують на увагу та не мають визначального значення при вирішенні даної справи.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи задоволення позовних вимог, сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень становить 1211,20 грн.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №IV-001/2025 від 24 квітня 2025 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Стягнути на користь ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (місцезнаходження: 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, 5-й поверх, код ЄДРПОУ 26080214). 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення. 
Суддя Шевченко А.В.