ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2026 Справа № 914/2564/25 

Господарський суд Львівської області у складі головуючої судді Зоряни Горецької, при секретарі Зоряні Палюх, у справі
за позовом Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго»,
до відповідача Управління поліції охорони у Львівській області, 
про стягнення заборгованості, 
представники сторін: 
від позивача: Трофимчук О.М.;
від відповідача: Палига О.Б..

ВСТАНОВИВ:
На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» до відповідача Управління поліції охорони у Львівській області про стягнення заборгованості.
Ухвалою від 27.10.2025 відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.
Рух справи відображено у відповідних ухвалах суду та протоколах судових засідань.
30.03.2026 закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті.
В судовому засіданні 25.05.2026 проголошено вступну та резолютивну частини рішення по справі.

АРГУМЕНТИ СТОРІН
Позиція позивача
Позивач з врахування заяви про зменшення позовних вимог просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 47 960,67 грн. Позивач вказує на несвоєчасні розрахунки відповідача за надані послуги.

Позиція відповідача
Відповідач не погодився з заявлено до стягнення сумою заборгованості. Відповідач стверджує, що надавав покази лічильника, обсяг спожитого водопостачання фіксувався, офіційне повідомлення про необхідність повірки засобу обліку води відсутнє, підстави для нарахування згідно показів комерційного приладу обліку відсутні.

ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ З МАТЕРІАЛІВ СПРАВИ
Згідно відповіді Управління комунальної власності департаменту економічного розвитку Львівської міської ради надано договір оренди нерухомого державного майна №С-12292-21 від 27.04.2021 між УКВДЕРЛМР та Управлінням поліції охорони у Львівській області, на нежитлові приміщення першого поверху загальною площею 48,7 кв.м. за адресою: м. Львів, вул.. Зубрівська, 25-а. Згідно абзацу 2 пункту 3.1 Роздіду II Договору «до складу орендної плати не входять витрати на утримання орендованого майна.
Орендар несе ці витрати на основі окремих договорів, укладених безпосередньо з постачальниками комунальних послуг в порядку визначеному, п.6.5 цього договору.
З 01 грудня 2021 року почав діяти новий індивідуальний договір про надання послуги з постачання теплової енергії (індивідуальні договори про надання послуг знаходяться у вільному доступі на сайті підприємства lmkp.lte.lviv.ua) та змінено порядок розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі послуг з постачання теплової енергії. 
У відповідності до умов Договору Виконавець зобов`язується надавати споживачу послугу відповідної якості та в обсязі відповідно до теплового навантаження будинку, а споживач своєчасно та в повному обсязі оплачувати надану послугу в строки і на умовах, визначені цим договором. 
Надання послуг підтверджується актами про включення системи теплоспоживання від 17.10.2023, 29.10.2024. 
Відповідач фактично отримує послугу з постачання теплової енергії до нежитлового приміщення та несе витрати, оскільки відповідно до ст.16 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та наказу Державного комітету України з питань житлово-комунальних послуг №76 від 17.05.2005р. такі надаються безперебійно.
З 01 грудня 2021 ЛМКП «Львівтеплоенерго» здійснює розрахунки кількості спожитої теплової енергії на опалення для споживачів, які отримують послуги з постачання теплової енергії на опалення за порядком, визначеним статтею 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», вимогами «Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих і будівлі комунальних послуг», затвердженої Наказом Мінрегіонбуду та ЖКГУ №315 від 22.11.2018р. зі змінами та доповненнями, затвердженими наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.12.2021р. №358 та рішенням Виконавчого комітету Львівської міської ради №972 від 01.11.2021р. «Про встановлення ЛМКП «Львівтеплоенерго» тарифів на теплову енергію, її виробництво, транспортування та постачання, послуг з постачання теплової енергії та гарячої води». 
Послуги складаються з: 
- фактично спожитої теплової енергії (опалення згідно показів приладу обліку, обсяг теплової енергії на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення (ФВБСО), обсяг теплової енергії на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання (ФВБСГВ); 
- приєднане теплове навантаження; 
- абонентське обслуговування.
Пунктом 45 Договору передбачено, що у разі несвоєчасного здійснення платежів споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі 0,01 відсотка від суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2023року №1405 внесено зміни щодо порядку нарахування та стягнення пені. ЛМКП "Львівтеплоенерго" з травня 2024 нараховує та стягує пеню за несвоєчасно здійснені розрахунки за надані послуги.
3a даними абонентського обліку до січня 2024 року на обліку ЛМКП "Львівтеплоенерго" не перебували розподільні (квартирні/ в приміщеннях) прилади обліку гарячого водопостачання, встановлені в приміщенні Управління поліції охорони у Львівській області за адресою: м. Львів, вул.Зубрівська,25а. Нарахування кількості та вартості послуг з гарячого водопостачання згідно показників розподільних приладів обліку можливе після прийняття таких лічильників на абонентський облік ЛМКП "Львівтеплоенерго". Розподільний прилад обліку гарячого водопостачання встановлений у приміщенні Управління поліції охорони у Львівській області за адресою м. Львів, вул.Зубрівська,25а прийнятий на абонентський облік ЛМКП "Львівтеплоенерго" 02 січня 2024 року, відповідно нарахування проводяться з врахуванням показників розподільних приладів обліку з 02.01.2024. 
Нарахування за серпень, вересень, листопад грудень 2023 проводились наступним чином: 
- Серпень 2023 
Згідно показів загально будинкового приладу обліку спожито 13,266 Гкал,з них 6,10291 Гкал припадає на функціонування внутрішньо будинкової системи гарячого водопостачання житлового будинку. Площа 3-4 під`їзду 3977,5 м2,,площа приміщення поліції – 48,2 м2. 
Втрати по ГВП 6,10291 Гкал/4025,7 м2 *48,2 м2= 0,07307 Гкал. 
Спожито води за показами загальньобудинкового приладу обліку - 157,71 м3,спожито за показами квартирних приладів обліку – 114,5 м3. Різниця яка припала на приміщення поліції – 43,21 м3. 
- Вересень 2023 
Згідно показів загально будинкового приладу обліку спожито 15,543 Гкал,з них 7,40022 Гкал припадає на функціонування внутрішньо будинкової системи гарячого водопостачання житлового будинку. 
Втрати по ГВП 7,40022 Гкал/4025,7 м2 *48,2 м2= 0,088 Гкал. 
Спожито води за показами загальньобудинкового приладу обліку - 158,65 м3,спожито за показами квартирних приладів обліку – 124 м3. Різниця яка припала на приміщення поліції – 34,65 м3. 
- Листопад 2023 
Згідно показів загально будинкового приладу обліку спожито 68,119 Гкал,з них 11,29808 Гкал по водоміру, 68,119 - 11,29808 = 56,82092(опалення).
Втрати 20% = 56,82092*20 % = 11,36418 Гкал. 56,82092 - 11,36418 = 45,45674 (опалення без втрат). 45,45674*1,19731 % (частка на поліцію) = 0,54426 Гкал. 45,45674*98,80269 % = 44,91248 Гкал. 
Опалення 44,91248 Гкал/4025,7 м2 * 48,2 м2 = 0,5377 Гкал. 
Втрати на опалення 11,36418 Гкал/4025,7 м2 *48,2 м2 = 0,13606 Гкал.
Спожито води за показами загальньобудинкового приладу обліку - 184,55 м3, спожито за показами квартирних приладів обліку – 183 м3. Різниця яка припала на приміщення поліції – 1,55 м3. 
- Грудень 2023
Згідно показів загально будинкового приладу обліку спожито 87,498 Гкал з них 11,84926 Гкал по водоміру, 87,498 - 11,84926 = 75,64874 (опалення).
Втрати 20% = 75,64874*20% = 15,12975 Гкал. 75,64874 - 15,12975 = 60,51899 (опалення без втрат). 60,51899*1,19731 % (частка на поліцію) = 0,72460 Гкал. 60,51899 * 98,80269 % = 59,79439 Гкал. 
Опалення 60,51899 Гкал/4025,7 м2 *48,2 м2= 0,7246 Гкал.
Втрати на опалення 15,12975 Гкал/4025,7 м2 * 48,2 м2 = 0,18115 Гкал. 
Спожито води за показами загальньобудинкового приладу обліку - 211,41 м3,спожито за показами квартирних приладів обліку – 132 м3. 
Різниця яка припала на приміщення поліції – 79,41 м3/
Заявлена до стягнення заборгованість становить 47 902,77 грн. На основну суму заборгованості нараховано пеню в розмірі 57,90 грн.

ОЦІНКА СУДУ
Відповідно до  ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (відповідач) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботи, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, кредитор має право вимагати від відповідача виконання його обов`язку. 
Зобов`язання виникають з підстав встановлених ст. 11 ЦК України, а саме ч.1 зазначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. 
Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
В силу ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк(термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк(термін). 
Ч. 4 ст. 538 ЦК України передбачено, якщо зустрічне виконання обов`язку здійснено однією із сторін, незважаючи на невиконання другою стороною свого обов`язку, друга сторона повинна виконати свій обов`язок.
Відповідно до п. 34 Договору Споживач здійснює оплату за цим договором щомісяця не пізніше останнього числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, що є граничним строком внесення плати за спожиту послугу. 
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) Припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) Зміна умов зобов`язання; 3) Сплата неустойки; 4) Відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК України). 
П.45 Договору передбачено, що у разі несвоєчасного здійснення платежів споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі 0,01 відсотка від суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. 
Згідно п.6 ст.232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано. 
Прийняте судом рішення про стягнення боргу не припиняє зобов`язання, а неможливість виконання відповідачем грошового зобов`язання не звільняє останнього від відповідальності (частина 1 ст. 625 ЦК України).
Відповідно до Постанови пленуму ВГС України від 17.12.2013 №14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань», за відсутності інших підстав припинення зобов`язання, передбачених договором або законом, зобов`язання, в тому числі й грошове, припиняється його виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України).
Суд звертає увагу на те, що Правила № 630 регулюють виключно питання обслуговування лічильників, встановлених у квартирах фізичних осіб — громадян. Оскільки у даній справі послуги надаються суб`єкту господарювання, застосування Правил № 630 виключається.
Починаючи з 29 листопада 2017 року, після набрання чинності Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», витрати на обслуговування та повірку індивідуальних вузлів обліку були повністю вилучені з тарифів на послуги. 
Якщо термін періодичної повірки засобу вимірювальної техніки настав після вказаної дати, обов`язок щодо організації та оплати такої повірки покладається виключно на власника (споживача) приладу, а не на постачальника/виконавця послуг. 
Верховний Суд у постанові від 11.05.2021 у справі № 215/6483/19 чітко розмежував правові позиції, зазначивши, що стара практика (де обов`язок покладався на виконавця) стосувалася виключно правовідносин, які виникли до 28 листопада 2017 року. 
У разі нездійснення споживачем — суб`єктом господарювання дій щодо повірки та опломбування лічильника, водокористування після закінчення міжповірочного строку обґрунтовано вважається безобліковим (постанова ВС у справі № 904/1535/18 від 13.05.2019).
Постанова КМУ № 474 встановлює лише процедурні правила комунікації та подання приладів на повірку. 
Натомість Закон України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» є спеціальним актом, який чітко розподіляє матеріальний обов`язок та фінансування: відповідно до ч. 1– 2 ст. 6 цього Закону, обслуговування, повірка та заміна вузлів розподільного (індивідуального) обліку здійснюються за рахунок власників таких вузлів. 
Твердження Споживача про порушення з боку Виконавця через «неповідомлення» є наслідком помилкового ототожнення вузла комерційного обліку із вузлом розподільного обліку та змішування організаційної норми з нормою, яка встановлює належного суб`єкта обов`язку. Відсутність повідомлення не повертає неповіреному лічильнику його метрологічну легітимність.
Закон України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» розмежовує вузол комерційного обліку (загальнобудинковий, що забезпечує загальний облік будівлі) та вузол розподільного обліку (індивідуальний). 
За наявності справного вузла комерційного обліку, загальний обсяг спожитої будівлею енергії чи води визначається виключно за його показниками. 
Відповідно до правової позиції Касаційного господарського суду Верховного Суду від 18.12.2025 у справі № 920/1061/23, за наявності справного вузла комерційного обліку застосування будь-яких інших розрахункових методів визначення загального обсягу законодавством не передбачено. 
Оскільки розподільний (індивідуальний) лічильник Споживача вчасно не повірений (про це стало відомо в ході розгляду даної справи та долучених доказів від ЛМКП «Львівводоканал»), його показники юридично не існують. 
За таких умов Виконавець має безумовне право здійснювати нарахування за спожиті послуги пріоритетно за показниками вузла комерційного (загальнобудинкового) обліку відповідно до встановленого законодавством порядку (чи нормативів споживання).
Остання повірка приладу обліку Метрон-15 була здійснена 22.08.2017. Відповідно до Наказу Мінекономрозвитку № 1747, міжповірочний інтервал для таких лічильників становить 4 роки. Отже, строк чергової повірки для цього приладу настав 22.08.2021. 
Споживач помилково трактує норми Постанови № 440 як такі, що дозволяють взагалі не проводити повірку або відкладають її на невизначений термін. Пункт 3 Постанови КМУ № 440 чітко імперативно встановлює на територіях України, які не включені до переліку тимчасово окупованих або зон активних бойових дій (до яких належить і місто Львів), позитивний результат повірки лічильників, строк повірки яких закінчився у період воєнного стану, продовжував діяти виключно до завершення трьох місяців після закінчення опалювального періоду. 
Опалювальний період 2022– 2023 років у м. Львові завершився 13 квітня 2023 року. Відповідно, за приписами Постанови КМУ № 440, Споживач був зобов`язаний забезпечити подання лічильника на повірку протягом трьох місяців — тобто не пізніше липня 2023 року. Прострочення обов`язкової повірки лічильника Метрон-15 з боку Споживача становив майже 3 роки відносно граничних «воєнних» строків, встановлених Урядом, та відносно первинного міжповірочного інтервалу. 
Згідно з умовами чинного Індивідуального договору про надання послуги з постачання гарячої води з ЛМКП «Львівтеплоенерго» та профільної Методики № 315, після спливу визначених законодавством (зокрема Постановою № 440) строків, такий прилад обліку безальтернативно знімається з розподільного обліку.
Таким чином, тривала бездіяльність Споживача та невиконання ним вимог Постанови КМУ № 440 повністю нівелюють аргументи відповідача. 
Відповідно до пункту 23 Індивідуального договору, Виконавець дійсно має право та обов`язок здійснювати контрольне зняття показань вузлів розподільного обліку. Суд зазначає, що цей обов`язок поширюється виключно на легітимні (діючі та повірені) засоби вимірювальної техніки, які офіційно перебувають на абонентському обліку у Виконавця. Оскільки лічильник Споживача Метрон-15 не проходив періодичну повірку з 22.08.2017 року і втратив свій метрологічний статус (про це стало відомо в ході розгляду даної справи та долучених доказів від ЛМКП «Львівводоканал»), для Виконавця цей прилад фізично та юридично не існував як «вузол розподільного обліку». 
Виконавець не має ні правових підстав, ні технічного обов`язку здійснювати контроль показань приладу, який за законом вважається несправним/неповіреним/відсутнім. 
Обов`язок ЛМКП «Львівтеплоенерго» щодо контрольного зняття показань засобів вимірювальної техніки у даному конкретному приміщенні міг настати виключно після виконання Споживачем свого первинного матеріального обов`язку — а саме проведення чергової метрологічної повірки приладу, підтвердження його придатності, подальшого опломбування та взяття на абонентський облік Виконавцем.
До 02 січня 2024 року у Виконавця не існувало законного обов`язку фіксувати показання відсутнього/простроченого лічильника. 
Будь-які претензії Споживача щодо нездійснення контрольних знімань у період безсистемного та безоблікового водокористування до вказаної форми взяття на облік є безпідставними та задоволенню не підлягають. 
Правовідносини між сторонами мають господарський характер, що повністю виключає застосування норм захисту прав побутових споживачів. 
Оскільки Споживач як власник майна не забезпечив вчасної повірки власного розподільного приладу обліку, використання показників загальнобудинкового лічильника для проведення розрахунків є єдиним законним та правомірним алгоритмом дій Позивача.
Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Розрахунок пені проведено вірно. Позовні вимоги обгрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Судові витрати на підставі ч. 9 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.
Керуючись статтями 2, 12, 42, 123, 126, 129, 222, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд – 

УХВАЛИВ:
1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з відповідача на користь Львівського міського комунального підприємства «Львівтеплоенерго» заборгованість за період з 01.08.2023 по 30.04.2025 в сумі 47 960,67 грн, в т.ч.: 47 902,77 грн - основний борг, 57,90 грн - пені та судовий збір – 2 422,40 грн.
Наказ видати після набрання рішенням законної сили.
Рішення набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст.241 Господарського процесуального кодексу України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в порядку та строки, визначені главою 1 розділу IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Горецька З.В.