КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 травня 2026 року справа № 320/14709/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, висновку про службове розслідування, 
Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі – позивач та/або ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі – відповідач та/або ГУНП у м. Києві), в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в м. Києві №10 від 04.01.2024 “Про призначення службового розслідування”;
- визнати незаконним і скасувати висновок службового розслідування від 01.02.2024 “Про результати службового розслідування за фактом ДТП за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 та отримання ним тілесних ушкоджень”;
- стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті правничої допомоги у сумі 15 000,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в м. Києві.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.05.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову, протягом якого необхідно було надати докази ознайомлення (отримання) із копією наказу Головного управління Національної поліції в м. Києві №10 від 04.01.2024 “Про призначення службового розслідування”, та при необхідності - клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску (у кількості примірників відповідно до кількості учасників справи та для суду); надати суду уточнену позовну заяву із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету сторін (у кількості примірників для суду та відповідача), в якій привести у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України позовні вимоги в частині оскарження висновку службового розслідування від 01.02.2024 “Про результати службового розслідування за фактом ДТП за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 ” та отримання ним тілесних ушкоджень".
22.06.2024 на адресу суду від позивача надійшли документи по справі, дослідивши які суд дійшов висновку про виконання позивачем вимог ухвали суду від 06.05.2024 та усунення недоліків позовної заяви у повному обсязі.
В уточненій позовній заяві до Головного управління Національної поліції у м. Києві від 19.05.2024 позивач просить суд: 
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві №10 від 04.01.2024 “Про призначення службового розслідування”;
- визнати незаконним і скасувати наказ про реалізацію висновку службового розслідування від 01.02.2024 “Про результати службового розслідування за фактом ДТП за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 та отримання ним тілесних ушкоджень”;
- стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті правничої допомоги у сумі 15 000,00 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у м. Києві.
При цьому позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду від 19.05.2024, в якій просить суд визнати поважними причини пропуску строку для звернення до суду та поновити даний строк, посилаючись на те, що з висновком службового розслідування за фактом ДТП за участю позивача останній був ознайомлений під підпис 14.02.2024, з наказом про призначення службового розслідування позивач не ознайомлений під підпис по теперішній час.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.07.2024 у справі № 320/14709/24 відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено, що справа буде розглядатися одноособово суддею Кушновою А.О. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Витребувано докази від сторін. 
Крім цього в ухвалі суду від 08.07.2024 суд зазначив, що клопотання про поновлення строку звернення до суду від 19.05.2024 буде вирішено судом після надання відповідачем доказів у справі, зокрема доказів ознайомлення позивача із оскаржуваними наказами.
30.07.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, в якому останній заперечує проти поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказуючи на те, що про проведення службового розслідування позивачу було відомо 08.01.2024, оскільки в цей день від нього в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП у м. Києві від 04.01.2024, було відібрано пояснення працівниками Управління головної інспекції у м. Києві. 
Представник відповідача звертає увагу суду, що пояснення від 08.01.2024 відібрано від позивача на бланку пояснення, зразок якого наведено у додатку до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893. Також відповідач наголошує, що і 26.01.2024 позивача було опитано в межах службового розслідування. Крім цього ГУНП у м. Києві стверджує, що позивач протягом проведення щодо нього службового розслідування будь-яких документів чи клопотань та скарг, які б свідчили про його незгоду з оскаржуваним наказом, або про необізнаність з його існуванням не подавав. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.03.2026 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 5 (п`ятиденний) строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання пояснень щодо дотримання строку звернення з позовом до суду та/або належно оформленої заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням обставин, які перешкоджали своєчасному зверненню, та доказами, що підтверджують ці обставини.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2026 заяву позивача про поновлення строку звернення до суду задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, висновку про службове розслідування, та поновлено строк звернення до адміністративного суду з цим позовом. У задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 320/14709/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, висновку про службове розслідування, - відмовлено. 
Одночасно досліджуючи матеріали справи, судом встановлено, що позивачем подано заяву від 17.03.2026 про зміну предмету позову та доповнення підстав позову, яка зареєстрована канцелярією суду 01.04.2026 вх. № 13382. 
У заяві позивач просить суд: 
1) визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування ГУНП у м. Києві від 01.04.2024 в частині встановлення в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку; 
2) визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у м. Києві про реалізацію вказаного службового розслідування та накладення стягнення; 
3) зобов`язати ГУНП у м. Києві ухвалити новий висновок за результатами службового розслідування, яким встановити, що тілесні ушкодження (ЗЧМТ, струс головного мозку), отримані лейтенантом поліції ОСОБА_1 внаслідок дорожньо-транспортної пригоди 29.12.2023, отримані ним під час виконання службових обов`язків та видати акт про розслідування нещасного випаду по формі Н-1; 
4) стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати судовий збір 908 гривень за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП у м. Києві. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2026 заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову та доповнення підстав позову від 17.03.2026 у справі № 320/14709/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, висновку про службове розслідування, - повернуто без розгляду особі, яка її подала.
Одночасно досліджуючи матеріали справи судом встановлено, що 30.07.2024 Головним управлінням Національної поліції у м. Києві подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (т. 1, а.с. 219-222). 
02.09.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, у якому останній підтримує позицію відповідача щодо необхідності розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (т. 1, а.с. 223). 
Аналогічне за змістом клопотання подано позивачем до суду 17.03.2026 та надійшло до суду 01.04.2026. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2026 у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції у м. Києві про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, - відмовлено. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, - відмовлено. 
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами. 
Мотивуючи позовні вимоги позивач стверджує, що притягнутий до дисциплінарної відповідальності незаконно, з порушенням встановленого порядку притягнення поліцейських до такого виду відповідальності, за відсутності будь-яких доказів протиправної поведінки з його боку, шкідливих дій та причинно-наслідкового зв`язку між ними. Наголошує, що порушень, виявлених під час службового розслідування в діях позивача, які пов`язані з предметом службового розслідування фактично не встановлено, а створено хибно. Стверджує, що для надання пояснень не викликався, що вказує на порушення порядку проведення службового розслідування. Крім цього зауважує, що у висновку про результати службового розслідування підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності не зазначено, а його зміст не дає можливості встановити, які саме шкідливі наслідки настали унаслідок описаних дій позивача. З урахуванням наведеного просить адміністративний позов задовольнити. 
Відповідач щодо задоволення позовних вимог заперечує, подавши відзив на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву представник відповідача стверджує, що службове розслідування стосовно позивача проведено в порядок та спосіб, встановлений законом. При цьому наголошено, що за результатами службового розслідування до позивача не було застосовано жодного виду дисциплінарного стягнення, адже дисциплінарний проступок, вчинений позивачем є незначним. Зазначає, що попередження, застосоване до позивача, не передбачає реалізацію його у спосіб видання наказу. Крім цього звертає увагу суду, що позивач в ході проведення службового розслідування був опитаний 08.01.2024 та 26.01.2024 та надав письмові пояснення. Також наголошено, що позивач не надав суду належних та достатніх доказів на підтвердження відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку. Враховуючи означене просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. 
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в :
З метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки інформації про дорожньо-транспортну пригоду за участі оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_2 , а також про інші можливі порушення службової дисципліни поліцейськими цього ж управління поліції, та відповідно до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 та № 1356/32808 відповідно, ГУНП у м. Києві видано наказ від 04.01.2024 № 10 «Про призначення та проведення службового розслідування» (далі – оскаржуваний та/або спірний наказ, рішення) (т. 1, а.с. 101-102). 
Відповідно до наказу ГУНП у м. Києві від 18.01.2024 № 154 «Про продовження строку проведення службового розслідування» наказано продовжити строк проведення службового розслідування, призначеного наказом Головного управління національної поліції у м. Києві від 04.01.2024 № 10 «Про призначення та проведення службового розслідування» до 01.02.2024 (т. 1, а.с. 103). 
За результатами проведення службового розслідування, начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві підполковником поліції Дмитром Шумейком затверджено Висновок від 01.02.2024 службового розслідування за фактами ДТП за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 та отримання ним тілесних ушкоджень (далі – спірний та/або оскаржуваний Висновок) (т. 1, а.с. 185-196). 
Згідно з пунктом 3 оскаржуваного Висновку дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, пункту 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, пункту 1 розділу ІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2020 за № 1139/35422, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності оперуповноважений 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_2 (0176592), однак, на підставі статті 19 Статуту, вирішено обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
Позивач не погоджується зі спірними рішеннями, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів. 
Вирішуючи спір по суті, суд керується положення чинного законодавства, яке діяло станом на час їх виникнення та звертає увагу на наступне. 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII). 
У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII). 
Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом, проходженням та припиненням служби в поліції, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами з питань проходження служби в поліції (ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII). 
Разом з цим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі – Закон № 2337-VIII). 
Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до положень частини першої та частини другої статті 11 Закону № 2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ч. 1 ст. 12 Закону № 2337-VIII). 
Відповідно до частини першої та частини другої статті 12 Закону № 2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
При цьому в розрізі положень частини третьої статті 12 Закону № 2337-VIII до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Між тим статтею 14 Закону № 2337-VIII врегульовано питання службового розслідування. 
Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Одночасно положеннями статті 26 Закону № 2337-VIII регламентовано, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.
Разом з цим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі – Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;
повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;
надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;
ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;
недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;
недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;
втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;
розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;
порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;
перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;
здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.
Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.
За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.
Відповідно до пунктів 1-7 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.
Службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.
Голова дисциплінарної комісії впродовж п`яти робочих днів з моменту отримання такого письмового клопотання вивчає його обґрунтованість, за результатами вивчення в межах строку проведення службового розслідування приймає рішення про його задоволення або про відмову в задоволенні, про що інформує поліцейського, який подав таке клопотання.
Письмова скарга на дії осіб, які проводять службове розслідування, подається поліцейським, стосовно якого його призначено, уповноваженому керівнику.
У разі визнання такої скарги обґрунтованою уповноважений керівник у межах строку, встановленого законодавством України, може прийняти рішення про виключення особи, дії якої було оскаржено, зі складу дисциплінарної комісії, а також про призначення відносно неї (у разі виявлення ознак дисциплінарного проступку) службового розслідування.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Згідно з пунктом 13 та абзацом першим й третім пункту 14 розділу V Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Усні пояснення можуть фіксуватися особою, яка проводить службове розслідування, у тому числі за допомогою технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозапису, засобів фото- і відеозапису з подальшим накладанням на файл електронного цифрового підпису.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку. 
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Аналіз наведеного зумовлює висновок суду про те, що службове розслідування у період воєнного стану призначається та проводиться у формі письмового провадження за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у разі надходження заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорту про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. 
При цьому конструкція норми пункту 2 розділу II Порядку № 893: «службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про…» вказує на те, що ця норма не містить вичерпного переліку підстав для призначення службового розслідування, тобто можлива наявність і інших підстав для його призначення. 
Отже підставою для призначення службового розслідування, зокрема, може бути і повідомлення, рапорти інших поліцейських про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Матеріалами справи підтверджено, що спірний наказ від 04.01.2020 №10 виданий з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки інформації про дорожньо-транспортну пригоду за участі оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також інші можливі порушення службової дисципліни поліцейськими цього ж управління поліції. 
Зокрема з доданих до відзиву на позовну заяву доказів вбачається, що згідно з інформаційною довідкою начальника УГІ ГУНП в м.Києві полковника поліції Сергія Мащенка на ім`я Т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві полковника поліції Андрія Гарастюка «За фактом дорожньо-транспортної пригоди за участі окремих ГУНП у м.Києві» 31.12.2023 до управління Головної інспекції ГУНП в м.Києві надійшла інформація про те, що 29.12.2023 сталася дорожньо-транспортна пригода за участі окремих поліцейських ГУНП в м.Києві.
Попередньою перевіркою установлено, що 29.12.2023 приблизно о 17.30 оперуповноважений 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Донецьк Донецької області, в НПУ з 24.09.2021, в займаній посаді з 08.09.2023, знаходився у цивільному одязі, табельної без вогнепальної зброєю, діючих стягнень не має, характеризується позитивно, перебуваючи на службі, керуючи автомобілем «Mazda 6» номерний знак НОМЕР_1 (на білому фоні) рухався по Повітрофлотському шляхопроводу у напрямку вул. В. Чорновола у м. Києві. В цей час, громадянка Республіки Португалія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи автомобілем «Тoyota Land Cruiser» н.з. НОМЕР_2 (реєстрація Республіки Польща), не дотримавшись безпечної дистанції руху здійснила зіткнення з вищевказаним автомобілем «Mazda 6» під керуванням ОСОБА_1 . 
У результаті дорожньо-транспортної пригоди, автомобіль «Mazda б» номерний знак НОМЕР_1 (на білому фоні) отримав механічні ушкодження заднього бамперу та багажника, при цьому автомобіль «Toyota Land Cruiser» Н.3. НОМЕР_2 отримав незначні подряпини лакофарбового покриття переднього бамперу. Першочергової інформації про отримання тілесних ушкоджень учасниками ДТП не надходило, однак у подальшому, 31.12.2023 ОСОБА_1 почав почувати себе погано та звернувся до лікарні. За результатами огляду в КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» у ОСОБА_1 установлено діагноз: «ЗЧМТ: струс головного мозку, забій м?яких тканин голови». Крім цього, останнього госпіталізовано до відділення нейрохірургії вказаної лікарні. Відомості про вказану подію внесено до ІКС ІПНП Шевченківського УП ГУНП у м. Києві № 74591 від 31.12.2023. Адміністративні матеріали за вказаним фактом не складалися. У водіїв ознак сп?яніння виявлено не було (т.1, а.с.99-100).
На вказаній інформаційній довідці начальника УГІ ГУНП в м.Києві полковника поліції Сергія Мащенка проставлена резолюція від 03.01.2024 «Провести службове розслідування».
Отже, суд констатує, що службове розслідування призначено, зокрема за відомостями про дорожньо-транспортну пригоду за участі позивача. 
Відтак, спірний наказ виданий ГУНП в м. Києві з дотриманням вимог Закону № 2337-VIII та Порядку № 893. 
Суд зауважує, що позивач, оскаржуючи наказ Головного управління Національної поліції в м. Києві №10 від 04.01.2024 «Про призначення та проведення службового розслідування» жодним чином не визначає підстави позову у наведеній частині та не наводить доводів стосовно порушення порядку призначення стосовно нього службового розслідування. 
При цьому судом в ході розгляду справи не встановлено обставин прийняття відповідачем оскаржуваного наказу за відсутності на те правових підстав. 
За таких обставин, суд доходить до висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог позивача у наведеній частині, а тому у задоволенні позовних вимог стосовно визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу слід відмовити. 
Щодо вимог позивача про визнання незаконним і скасування спірного Висновку, суд зауважує про наступне. 
Як вже було вказано вище відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктами 2-5 розділу VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:
дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
підстава для проведення службового розслідування;
форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.
Якщо до строку проведення службового розслідування не враховано документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого його призначено, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, інформація про це зазначається у висновку службового розслідування.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Аналізуючи наведене звертає увагу на те, що висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.
За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.
Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації.
Водночас обов`язковою ознакою рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.
Подібна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29.11.2019 у справі № 808/965/17, від 10.02.2021 у справі № 640/9600/20 та від 28.04.2022 у справі № 240/10485/19. 
Беручи до уваги викладене, суд вважає відсутніми правові підстави для задоволення позовних вимог у цій частині та наголошує, що всі доводи позивача стосовно невмотивованості оскаржуваного Висновку можуть бути оцінені під час розгляду справи про оскарження рішень, дій чи бездіяльності відповідача, прийнятих, вчинених за наслідком реалізації оскаржуваного Висновку. 
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини першої статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.
Положеннями частини першої статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову. 
Оскільки адміністративний позов не підлягає до задоволення, то відсутні правові підстави для вирішення питання про розподіл судових витрат. 
Як наслідок відсутні правові підстави для надання оцінки клопотанню представника відповідача про зменшення суми витрат на оплату професійної правничої допомоги (т. 1, а.с. 73-78). 
Керуючись статтями 242-246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. 

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.