Справа № 946/436/26 
Провадження № 2/946/2393/26 

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2026 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі: 
головуючого судді – Адамова А.С.,
за участю секретаря судового засідання – Тюміної О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ізмаїлі цивільну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми надміру виплачених бюджетних коштів, -

ВСТАНОВИВ:

23.01.2026 року представник Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області звернувся до суду з позовною заявою до з ОСОБА_1 про стягнення надміру виплаченої пенсії в розмірі 7560,00 грн., обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що ОСОБА_1 перебувала на обліку в Головному управлінні з 21.03.2010 та отримувала пенсію в разі втрати годувальника відповідно до Закону України від 09.07.2003 № 1058 “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування” (далі -Закон № 1058). Після досягнення відповідачем 18-річного віку на підставі особистої заяви від 27.08.2021 ОСОБА_1 виплату пенсії в разі втрати годувальника було подовжено у зв`язку з навчанням останньої у вищому навчальному закладі. До заяви відповідачем була надана довідка від 26.08.2021 № 1546 про зарахування з 07.09.2020 до Інституту права, економіки та міжнародних відносин Міжнародного гуманітарного університету наказом від 07.09.2020 № 1060 а. З 01.06.2023 виплата пенсії ОСОБА_1 була призупинена у зв`язку з ненаданням довідки про подовження навчання. В серпні 2025 року на запит Головного управління від 15.08.2025 № 1500-0402-8/138714 надійшов лист від Інституту права, економіки та міжнародних відносин Міжнародного гуманітарного університету від 19.08.2025 № 468/08 про відрахування ОСОБА_1 з 28.02.2023 за порушення умов договору. За період з 01.03.2023 по 31.05.2023 ОСОБА_1 нараховано та виплачено пенсію в розмірі 7560,00 грн. Таким чином, по пенсійній справі ОСОБА_1 утворилась переплата пенсії в сумі 7560,00 грн за період з 01.03.2023 по 31.05.2023 та винесено рішення про прийняття суми переплати пенсії на облік від 02.09.2025 № 3215. Враховуючи вищевикладене згідно розрахунку боргу сума переплати пенсії відповідача за період з 01.03.2023 по 31.05.2023 становить 7560,00 грн. Відповідачем було отримано надміру нараховані суми пенсійної виплати в розмірі 7560,00 грн. які підлягають поверненню. Про необхідність відшкодування якої відповідача повідомлено листом від 04.09.2025 № 1500-0404-8/148302.Також цим листом відповідача повідомлено про способи добровільного погашення заборгованості. Кошти в розмірі 7560,00 грн. на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України підлягають безумовному поверненню відповідачем, як такі, що набуті без достатньої правової підстави в результаті його недобросовісних дій.
17 лютого 2026 року ухвалою судді відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити, не заперечував щодо заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання, призначене на 05.05.2026 року об 15 год. 30 хв., не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, про причину неявки суд не повідомив, заперечень на позов не надав.
Так, Укрпоштою надіслано відповідачу ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позову з додатком, судові виклики, проте поштові конверти повернулися із довідкою про невручення.
Судом були вжиті вичерпні засоби для повідомлення відповідача про розгляд справи. Так, існуюча практика судів України, в тому числі і практика Верховного Суду, визначає, що неотримання стороною провадження судового виклику, надісланого на її адресу у визначеному законом порядку, зокрема повернення такого виклику за закінченням терміну зберігання у поштовому відділенні або відмова від отримання, вважається належним повідомленням сторони про виклик.
Зазначені обставини дають змогу суду дійти висновку про наявність даних про своєчасне сповіщення відповідача про місце і час розгляду справи. 
Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні
Відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Таким чином, відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, однак, у встановлений судом строк відповідачем не було подано відзиву на позов, не було надано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно рішенню від 08.11.2005 р. у справі «Смірнов проти України» в силу ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. В своїх рішення Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідачем до суду не надано відзиву на позовну заяву.
Будь-яких заяв або клопотань від учасників справи не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Враховуючи те, що відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався, про відкриття провадження був повідомлений належним чином а також те, що позивач не заперечував проти ухвалення заочного рішення, суд, керуючись положеннями ст. 280 ЦПК України вважає за можливе ухвалити у справі заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказах.
Також, суд зазначає, що відповідно до п.113 Розділу V Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.
Відповідно до наказу ДСА «Про затвердження Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України» від 20.08.2019 № 814, у випадку прийняття суддею (суддею-доповідачем), у провадженні якого перебуває судова справа, рішення щодо розгляду (формування та зберігання) судової справи (матеріалів кримінального провадження) в електронній чи змішаній (паперовій та електронній) формі, складання внутрішнього опису здійснюється у відповідній(их) формі(ах) (паперовій та/або електронній).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебувала на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Одеській області з 21.03.2010 та отримувала пенсію в разі втрати годувальника відповідно до Закону України від 09.07.2003 № 1058 “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування” (Закон № 1058).
Після досягнення відповідачем 18-річного віку на підставі особистої заяви від 27.08.2021 ОСОБА_1 виплату пенсії в разі втрати годувальника було подовжено у зв`язку з навчанням останньої у вищому навчальному закладі.
До заяви відповідачем була надана довідка від 26.08.2021 № 1546 про зарахування з 07.09.2020 до Інституту права, економіки та міжнародних відносин Міжнародного гуманітарного університету наказом від 07.09.2020 № 1060 а.
Відповідач була ознайомлена зі ст.36, ст.50 Закону № 1058-IV, що у разі несвоєчасного повідомлення про відрахування з навчального закладу, зобов`язана повернути переплату пенсії на рахунки Пенсійного фонду України в повному обсязі, копія ознайомлення з зобов`язаннями від 27.08.2021 наявна в матеріалах справи.
Однак, з 01.06.2023 виплата пенсії ОСОБА_1 була призупинена у зв`язку з ненаданням довідки про подовження навчання.
В серпні 2025 року на запит Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області від 15.08.2025 № 1500-0402- 8/138714 надійшов лист від Інституту права, економіки та міжнародних відносин Міжнародного гуманітарного університету від 19.08.2025 № 468/08 про відрахування ОСОБА_1 з 28.02.2023 за порушення умов договору.
За період з 01.03.2023 по 31.05.2023 ОСОБА_1 нараховано та виплачено пенсію в розмірі 7560,00 грн.
Таким чином, по пенсійній справі ОСОБА_1 утворилась переплата пенсії в сумі 7560,00 грн за період з 01.03.2023 по 31.05.2023 та винесено рішення про прийняття суми переплати пенсії на облік від 02.09.2025 № 3215.
Згідно розрахунку боргу сума переплати пенсії відповідача за період з 01.03.2023 по 31.05.2023 становить 7560,00 грн.
Відповідачем було отримано надміру нараховані суми пенсійної виплати в розмірі 7560,00 грн. які підлягають поверненню. Про необхідність відшкодування якої відповідача повідомлено листом від 04.09.2025 № 1500-0404-8/148302.Також цим листом відповідача повідомлено про способи добровільного погашення заборгованості.
Доказів зворотного суду не надано.
Органи Пенсійного фонду України є органами державної виконавчої влади, які в своїй діяльності керуються Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Положенням про Пенсійний фонд України, постановами Правління, наказами Фонду, а також Положенням про управління Пенсійного фонду України в районах, містах, районах у містах, а також про об`єднані управління. Пенсійний фонд України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, що реалізує державну політику з питань пенсійного забезпечення та ведення обліку осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню.
Відповідно до п. 7 Положення Пенсійний фонд України виконує функції безпосередньо та через створені у встановленому порядку його територіальні управління. Пенсійний фонд України забезпечує ефективне використовування засобів, що знаходяться в його управлінні. Реалізація нормативних розпоряджень і пенсійних програм здійснюється шляхом фінансування пенсійних виплат за рахунок чітко визначених джерел прибутковою частиною бюджету Пенсійного фонду, згідно конкретним напрямам витратної частини бюджету Пенсійного фону України.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, є органом державної виконавчої влади і уповноважений державою на реалізацію державної політики в сфері забезпечення збору страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.
Згідно п. 2 ст. 36 Закону № 1058-IV пенсія в разі втрати годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї, у тому числі дітям, які навчаються за денною формою навчання у закладах системи загальної середньої освіти, професійно-технічних та вищих навчальних закладах (у тому числі у період між завершенням навчання в одному із зазначених навчальних закладів та вступом до іншого навчального закладу або у період між завершенням навчання за одним освітньо-кваліфікаційним рівнем та продовженням навчання за іншим за умови, що такий період не перевищує чотирьох місяців) до закінчення такими дітьми навчальних закладів, але не довше ніж до досягнення ними 23 років.
Відповідно до ст. 50 Закону № 1058 суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку. З пенсії може бути відраховано не більше як 20 відсотків пенсії.
Частиною 1 ст. 1212 ЦК України передбачено: особа яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.
Відповідно до ч. 2 ст. 1212 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. 
З приписів ч. 2 ст. 1214 ЦК України (зокрема ст.ст. 179, 181, 190, 192 ЦК України) випливає, що норми ст. 1212 ЦК України повною мірою стосуються і випадків безпідставного набуття або збереження грошей.
Статтею 1215 ЦК України передбачено, що не підлягає поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача.
Відповідно ст. 47 Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування“ пенсія виплачується щомісяця, у строк не пізніше 25 числа місяця, за який виплачується пенсія.
Незаконне витрачання коштів Пенсійного фонду України тягне за собою дефіцит бюджету Пенсійного фонду, що породжує соціальну напругу у суспільстві і може сприяти невиконанню державою своїх функцій по соціальному забезпеченню громадян.
Згідно з ч. 3. ст. 113 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» у разі виникнення дефіциту коштів Пенсійного фонду для фінансування виплати пенсій у солідарній системі (перевищення видатків над доходами, у тому числі з урахуванням резерву коштів Пенсійного фонду) у зв`язку із забезпеченням виплати пенсій в розмірі, передбаченому ст. 28 цього Закону та спрямуванням частини страхових внесків до Накопичувального фонду, такий дефіцит покривається за рахунок коштів Державного бюджету України.
Згідно із ч. 1 ст. 73 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» кошти Пенсійного фонду формуються переважно за рахунок страхових внесків (частини єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) та використовуються на: 1) виплату пенсій, передбачених цим Законом; 2) надання соціальних послуг, передбачених цим Законом; 3) фінансування адміністративних витрат, пов`язаних з виконанням функцій, покладених на органи Пенсійного фонду; 4) оплату послуг з виплати та доставки пенсій; 5) формування резерву коштів Пенсійного фонду.
Згідно з ч. 2 ст. 73 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» забороняється використання коштів Пенсійного фонду на цілі, не передбачені цим Законом.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення суми надміру виплачених бюджетних коштів в розмірі 7560 грн. є обґрунтованим, та таким що підлягає задоволенню.
Переплата пенсії підлягає поверненню відповідачем на розрахунковий рахунок Пенсійного фонду України № НОМЕР_1 , відкритий в АТ "Державний Ощадний банк України", МФО 300465, код ЄДРПОУ 00035323. Призначення платежу: «Повернення переплати пенсії ОСОБА_1 ».
Згідно ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно ч. ч.1-2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно платіжної інструкції №588 від 12.02.2026, позивач сплатив судовий збір за подачу позову до суду в розмірі 2662,40 гривень.
За правилами ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача.
У відповідності зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.
Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст.ст. 12, 13, 78, 81 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Враховуючи викладене, з огляду на те, що доказів проти наданого позивачем розрахунку та надання послуг, суду відповідачем не надано, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб. 
Керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263-265, 280-289 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (Одеська область, місто Одеса, вул. Канатна, 83, 65012) до ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення суми надміру виплачених бюджетних коштів – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – « НОМЕР_2 », (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Пенсійного фонду України в Одеській області (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83, код ЄДРПОУ 20987385) надміру виплачену пенсію в розмірі 7560 (сім тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – « НОМЕР_2 », (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_2 ) на користь Пенсійного фонду України в Одеській області (65012, м. Одеса, вул. Канатна, 83, код ЄДРПОУ 20987385), судовий збір в розмірі 2 662,40 (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні сорок копійок) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: 	А.С.Адамов