П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/3762/26	

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Дегтярьової С.В., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 04 травня 2026 року про повернення зустрічного позову у справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -
В С Т А Н О В И В:
12.02.2026 Головне управління ДПС в Одеській області звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості у розмірі 104118грн.
Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що ОСОБА_1 на підставі податкових повідомлень-рішень від 20.05.2024 №№0419820-2408-1515-UA51080090000065506, 0419821-2408-1515-UA51080090000065506, 0419822-2408-1515-UA51080090000065506 має узгоджену суму податкового боргу з податку на нерухоме майно.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 02.03.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); зобов`язано відповідача подати до суду у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі відзив на позов, всі наявні документи та матеріали, що стосуються позовної заяви та можуть бути використані як докази в даній справі. 
12.03.2026 відповідачем отримано вищезазначену ухвалу суду першої інстанції.
09.04.2026 відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву та зустрічну позовну заяву про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 20.05.2024 №№0419820-2408-1515-UA51080090000065506, 0419821-2408-1515UA 51080090000065506, 0419822-2408-1515-UA51080090000065506.
Разом з вказаними процесуальними документами також подано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку подачі зустрічного позову із посиланням на проживання відповідача у сільській місцевості, відсутність кваліфікованої правової допомоги, щоденні повітряні тривоги та обстріли.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 04.05.2026, на підставі ч.3 ст.178 КАС України, відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду із зустрічним позовом, поновлення строку звернення до суду із зустрічним позовом та повернуто йому зустрічну позовну заяву.
Повертаючи зустрічну позову заяву, суд першої інстанції дійшов висновку про пропуск відповідачем строку звернення до суду із зустрічною позовною заявою без наявності поважних причин його пропуску.
Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм процесуального права, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду про повернення зустрічної позовної заяви та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Частиною 1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Проте, процесуальним законом передбачені певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Відповідно до ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Згідно ч.ч.1,2 ст.177 КАС України відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених ч.1 цієї статті, застосовуються положення ст.169 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів справи, копію ухвали про відкриття провадження отримано позивачем 12.03.2026, а тому останнім днем подання зустрічного позову було 27.03.2026.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до ст.18 цього Кодексу.
Згідно ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Разом з тим, матеріали справи не містять ухвали суду першої інстанції про залишення зустрічної позовної заяви без руху із наданням відповідачу можливості надати суду інші поважні причини пропуску процесуального строку, що свідчить про порушення ст.ст.161, 169, 178 КАС України.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.
У цій справі, відповідач у клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку та апеляційній скарзі посилається на проживання у сільській місцевості, відсутність кваліфікованої правової допомоги, а також наявність щоденних повітряних тривог та обстрілів.
Дослідження змісту клопотання про поновлення строку звернення до суду дає підстави для висновку, що позивач чітко та послідовно вказав обставини, які, за його позицією, унеможливили своєчасне звернення до суду. 
За позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22, протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із військової агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст.ст.55, 124, 129 Конституції України, ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Вказані обставини у сукупності та докази на їх підтвердження свідчать, що в даному конкретному випадку, повертаючи зустрічну позовну заяву, суд першої інстанції порушив ст.ст.161, 169, 178 КАС України, а також не надав належної правової оцінки підставам пропуску строку звернення до суду, які відповідач навів як поважні, а тому дійшов до помилкового висновку щодо повернення зустрічної позовної заяви на підставі ч.3 ст.178 КАС України.
На підставі викладеного, оскільки суд першої інстанції при вирішенні питання невірно застосував норми процесуального закону, ухвала суду першої інстанції в порядку ст.320 КАС України підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст.311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 04 травня 2026 року про повернення зустрічного позову скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач 		А.В. Крусян	
Судді	  	С.В. Дегтярьова   О.В. Яковлєв