РІШЕННЯ
Іменем України

09 червня 2026 року 

м. Київ

справа №990/509/25

адміністративне провадження № П/990/509/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Яковенка М. М.,
суддів: Блажівської Н. Є, Білоуса О. В., Желтобрюх І. Л., Шишова О. О., 
розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 990/509/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. 20 жовтня 2025 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також - ВККС, Комісія), в якому просив:
- визнати протиправними дії ВККС щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, по якому в третьому етапі кваліфікаційного іспиту позивачем набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII);
- зобов`язати ВККС допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, по якому в третьому етапі кваліфікаційного іспиту позивачем набрано прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону 1402-VIII;
- зобов`язати ВККС внести зміни до пункту 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України № 173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, а саме: ОСОБА_1 ;
- внести зміни до Додатку 4 пункту 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України № 173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску кандидата на посаду судді місцевого загального суду: ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС визначити та оприлюднити на офіційному вебсайті Комісії графік для виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду, який успішно склав тестування когнітивних здібностей та набрав прохідний бал, а саме: ОСОБА_1 ;
- стягнути з ВККС на користь ОСОБА_1 судові витрати, а саме: сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 4 844,80 грн.
2. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 жовтня 2025 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М.- головуючий суддя, судді: Блажівська Н. Є., Білоус О. В., Желтобрюх І. Л., Шишов О. О.
3. Верховний Суд ухвалою від 22 жовтня 2025 року відкрив провадження у цій справі та вирішив розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
4. 11 листопада 2025 року на адресу Верховного Суду від ВККС надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просить відмовити у його задоволенні.
5. 17 листопада 2025 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив ВККС.
ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
6. Перевіривши матеріали справи, взявши до уваги пояснення учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Верховний Суд встановив таке.
7. Рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі - добір) та затверджено текст відповідного оголошення.
8. Рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
9. З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному 11 грудня 2024 року, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду звернулося 9 337 осіб, у тому числі й позивач.
10. Рішенням ВККС від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит): перший етап - тестування знань з історії української державності; другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; третій етап - тестування когнітивних здібностей; четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
11. Цим же рішенням Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) визначено прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, з урахуванням кількості посад щодо яких оголошено добір.
Зокрема, визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
12. Рішенням Комісії від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено графік його складання.
13. Рішенням Комісії від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності, допущено до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду 7 239 кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що успішно склали тестування знань з історії української державності, в тому числі позивач. 
Цим же рішенням призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, визначено графік його складання.
14. Рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, зокрема ОСОБА_1 .
15. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Тестування когнітивних здібностей призначено для 4 842 кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, в тому числі позивачам.
Цим же рішенням Комісією визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
16. Згідно з визначеним та оприлюдненим графіком 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року Комісією проведено тестування когнітивних здібностей.
17. У подальшому, 19 вересня 2025 року ВККС ухвалила рішення № 173/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, згідно з яким, зокрема, ОСОБА_1 було визначено кількість тестових балів 34,08; результат зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «успішно складено».
18. Цим рішенням було допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання) 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, який згідно з інформацією, зазначеною на офіційному вебсайті Комісії (за посиланням https://vkksu.gov.ua/news/zatverdzheno-kodovani-ta-dekodovani-rezultaty-testuvannya-kognityvnyh-zdibnostey) становив 34,69.
19. Зважаючи на те, що за результатом тестування когнітивних здібностей позивач набрав 34,08 бала, тобто менше визначеного Комісією прохідного бала, до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту його допущено не було.
20. Позивач, не погоджуючись з рішенням ВККС України від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 в частині недопуску його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, звернувся до суду з цим позовом.
ІІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
21. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що він, як учасник добору на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 допущений Комісією до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, за результатами якого набрав 34,08 бали, тобто перевищив мінімальний поріг, але був недопущений до четвертого етапу добору - виконання практичного завдання, через встановлену відповідачем квоту щодо кількості учасників, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала.
22. При цьому, на переконання позивача, ВККС не мала права після проведення тестування когнітивних здібностей встановлювати прохідний бал, з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір, та не допускати його до проходження четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, адже це суперечить нормативному регулюванню, зокрема: статті 74 Закону № 1402-VIII, пункту 6.8 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24), а також законодавчому підходу, наведеному у проєкті Закону про внесення змін до Закону № 1402-VIII щодо особливостей складання кваліфікаційного іспиту.
23. На думку позивача, для тесту за тестування щодо когнітивних здібностей передбачено фіксований середньодопустимий бал, який не підлягає коригуванню залежно від кількості вакантних посад, на відміну від прохідного балу, що застосовується до інших етапів. Комісія мала обов`язок визначити прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються усі учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, тобто 33 бали.
24. Окрему увагу позивач звертає на процедурні порушення ВККС, допущені, на qjuj думку, під час ухвалення відповідачем рішень про допуск кандидатів на посаду судді місцевого суду до наступного четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
25. Повторюючи доводи про те, що до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту мали б бути допущені всі кандидати, які набрали бал не нижче 55% від максимально можливого, тобто 33 бали і вище, що прямо передбачено пунктом 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, позивач наголошує, що результати одного іспиту були «розкладені» по різних спеціалізаціях і це призвело до порушення правил тестування та їх зміни під час його проведення, вимог закону та задекларованого у статті 24 Конституції України принципу рівності, оскільки учасники добору з однаковим результатом отримали різний статус, зокрема, були допущенні до наступного етапу за однією або декількома спеціалізацій та, відповідно, не були допущені за іншою (іншими) спеціалізаціями, які вони обрали.
26. Вказані дії відповідача, як вважає позивач, засвідчують, що критерієм допуску до четвертого етапу кваліфікаційного оцінювання, було не кількість набраних балів, а обрана кандидатами спеціалізація, що прямо суперечать вимогам пункту 1.6 Положення № 185/зп-24, яким передбачено забезпечення рівності умов для всіх учасників.
27. Ці обставини позивач розцінює як дискримінацію за ознакою вибору спеціалізації та доказ невідповідності дій Комісії таким критеріям як пропорційність і обґрунтованість, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, та меті кваліфікаційного оцінювання, оскільки це протиправно обмежує права ОСОБА_1 , який успішно склав тестування когнітивних здібностей шляхом набрання середнього допустимого бала, встановленого самою ж ВККС у її рішенні.
28. Крім того, позивач зазначив, що рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 «Про призначення тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» було визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад місцевих суддів, однак будь-яких відомостей щодо програмного забезпечення за допомогою якого буде здійснюватись це тестування, Комісія не надала учасникам конкурсу.
29. Також позивач зазначив, що відповідач в порушення принципів передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, 05 вересня 2025 року на вебсайті Комісії опублікував 9 додаткових нових прикладів завдань тестування когнітивних здібностей, тобто за 3 календарні дні до проведення тестування (09 вересня 2025 року), що створило не рівні умови складення тестування, оскільки перша і остаточна публікація відбулася менше як за 10 днів до проведення тестування. Зазначене призвело до позбавлення можливості учасників для належного ознайомлення з новими прикладами завдань та методикою їх вирішення, особливо враховуючи, що вона суттєво відрізнялася від довідкової інформації, зазначеної в Додатку 3.
30. Крім того позивач в обґрунтування доводів позовної заяви посилається на рішення Верховного Суду від 16 вересня 2025 року у справі № 990/59/25, вказуючи про застосовність викладених у них висновків до спірних правовідносин.
31. Відповідач у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на правомірність дій та рішень ВККС, оскільки за результатами тестування когнітивних здібностей позивач не набрав прохідного балу третього етапу кваліфікаційного іспиту та правомірно не був допущений до наступного етапу іспиту.
32. Наголошує, що, установлюючи прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, Комісія діяла відповідно до вимог Закону № 1402-VIII з урахуванням кількості прогнозованих вакантних посад у місцевих судах, з урахуванням власних організаційно-технічних спроможностей та першочергового завдання - оперативного заповнення наявних вакантних посад у місцевих судах.
33. Комісія указала, що позивач помилково тлумачить положення частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, вважаючи, що прохідний бал за тестування когнітивних здібностей не повинен встановлюватися. Зазначена норма не скасовує обов`язку ВККС визначати прохідний бал для всіх складових кваліфікаційного іспиту, у тому числі для тестування когнітивних здібностей. Формулювання "крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності" стосується лише обмеження у 75 відсотків максимально можливого бала, тобто для цих тестів Комісія має дискреційне повноваження встановлювати інший, відмінний від 75 відсотків поріг, але не звільняє від обов`язку його визначення. Отже, твердження позивача про відсутність необхідності встановлення прохідного бала за тестування когнітивних здібностей є безпідставним.
34. Комісія зауважила, що прогнозована кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір та алгоритм визначення прохідного бала всіх етапів кваліфікаційного іспиту були належним чином затверджені і оприлюднені Комісією та відомі ОСОБА_1 до початку кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, з якими очевидно був ознайомлений позивач, який з власної волі виявив бажання взяти участь у доборі та з`явився для складання кваліфікаційного іспиту, усвідомлюючи та приймаючи установлений порядок проведення іспиту, зокрема, щодо визначення прохідного балу кожного наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Отже, твердження позивача про порушення Комісією вимог частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не відповідають нормам чинного законодавства та свідчать про довільне тлумачення позивачем правових норм, що призводить до помилкових висновків.
35. Водночас доводи позивача про порушення Комісією рівності доступу (стаття 24 Конституції України), а також установлення дискримінації учасників добору за ознакою вибору спеціалізації під час допуску до певного етапу кваліфікаційного іспиту, що нібито утворило різні шанси на допуск до таких етапів, є власною інтерпретацією позивачем окремих процедур добору та є голослівними.
36. Реагуючи на доводи позивача стосовно порушення відповідачем процедури проведення тестування когнітивних здібностей, Комісія акцентує увагу на відсутності у неї закріпленого у законодавстві обов`язку повідомляти кандидатів про вид, тип, або інші технічні характеристики програмного забезпечення, яке використовуватиметься для проведення зазначеного тестування, позаяк програмне забезпечення є лише технічним інструментом для реалізації тестування, а не його змістовною частиною. Відсутність вказаного повідомлення, згідно з наведеними у відзиві аргументами, не свідчить про порушення принципів передбачуваності чи рівності умов для всіх учасників добору, які були однаковими, а технічні параметри системи не впливали на зміст або результати іспиту.
37. Окрім цього, ВККС підкреслює, що визначення розробника бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, розроблення таких завдань, перевірка, тестування (дослідження) та випробування системи тестування здійснено відповідно до закону та договору, укладеного Комісією з переможцем аукціону (відкритих торгів), й недоліків у роботі системи не виявлено.
38. Не вважає обґрунтованими Комісія й покликання позивача на висновки Верховного Суду щодо застосування норм права, оскільки постанови, в яких вони викладені, наразі оскаржуються в апеляційному порідку і не є релевантними до спірних у цій справі правовідносин.
39. Щодо тверджень ОСОБА_1 про порушення Комісією принципу передбачуваності та рівності у зв`язку з публікацією на офіційному вебсайті цього органу дев`ятьох додаткових (нових) прикладів завдань з тестування когнітивних здібностей за три дні до початку такого тестування, то у відзиві на позов зазначається, що ці приклади покликані ознайомити кандидатів із форматом, структурою, логікою та видами завдань когнітивного тесту.
40. На переконання Комісії, усі без винятку кандидати мали достатній час і рівні можливості для підготовки до тестування з урахуванням загальних принципів і формату завдань й додаткові приклади не змінювали ані формат тесту, ані його змістовну частину чи метрологію оцінювання. Їх публікація, як стверджує відповідач, мала на меті інформаційний та роз`яснювальний характер і не створювала нових вимог або переваг для окремих осіб.
41. У зв`язку з вищенаведеним, ВККС вважає, що у спірних правовідносинах діяла і приймала усі рішення відповідно до закону й прав позивача не порушувала, з огляду на що в задоволенні позову належить відмовити.
IV. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ОЦІНКА СУДУ
42. За правилами частин першої, другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється Президентом України за поданням Вищої ради правосуддя в порядку, встановленому законом. Призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
43. Спеціальним законом, який регулює питання проведення конкурсу на посаду судді, є Закон України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
44. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
45. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
46. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
47. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
48. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
49. Також питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту (крім статті 74 Закону № 1402-VIII) унормовані Положенням № 185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
50. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
51. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
52. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
53. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобами проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
54. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
55. Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
56. Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
57. Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24).
58. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
59. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей(підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) [підпункт 6.3.4.3].
60. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
61. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
62. Відповідно до підпунктів 6.8.2-6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
63. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС. Проведення добору включає в себе низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту.
64. Спірні правовідносини склалися у зв`язку з тим, що, за доводами позивача, його протиправно було недопущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду).
65. При цьому, як уже зазначалося в цьому рішенні ОСОБА_1 за результатами тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (третього етапу), набрав 34,08 бала з результатом зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «успішно складено». Водночас підставою недопуску його до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту стало набрання меншого прохідного бала в межах третього етапу, аніж визначеного Комісією (34,69 бала).
66. Основними доводами ОСОБА_1 , є те, що, на його думку, Комісія всупереч вимогам частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII та пункту 6.8.3 Положення № 185/зп-24 неправомірно визначила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з урахуванням кількості вакантних посад, у розмірі, що перевищує встановлений середній допустимий бал.
67. Надаючи оцінку цим доводам, колегія суддів зазначає наступне.
68. Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 набрання кандидатом мінімально допустимого (середнього допустимого) бала є нормативною підставою для визнання етапу тестування щодо когнітивних здібностей успішно складеним. Цей показник виконує функцію кваліфікаційного порогу. У разі його досягнення кандидат вважається таким, що подолав відповідний етап, що підтверджує його право (згідно з частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII) зберегти отриманий результат протягом двох років для використання в наступних процедурах добору, навіть якщо в межах поточного добору набраний бал виявиться недостатнім для подальшого проходження.
69. Водночас частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію обов`язок установлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту. При цьому встановлена законом заборона визначати прохідний бал нижче 75 відсотків стосується лише тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду, тоді як тестування когнітивних здібностей виключене з цього обмеження.
70. Отже, Закон № 1402-VIII містить два терміни: «прохідний бал» та «середній допустимий бал», що вказує на те, що законодавець не ототожнює вказані терміни та вирізняє їх. Відтак Закон № 1402-VIII виділяє два окремі наслідки проходження третього етапу кваліфікаційного іспиту: успішне складення цього етапу іспиту кандидатом, що пов`язується з набранням середньо допустимого бала (у цьому випадку - 55 % або 33 бали) за результатами тестування когнітивних здібностей; проходження та допущення до наступного етапу іспиту кандидатом, що пов`язується із набранням прохідного бала. Тобто досягнення середньо допустимого бала за відповідний етап іспиту є необхідною, але не достатньою підставою для допуску кандидата до наступного етапу іспиту.
71. Тут варто зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС встановити вказані бали (частина п`ята статті 74 Закону № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина ж шоста вказаної статті - прохідний бал). При цьому Закон № 1402-VIII не обмежує ВККС при встановленні середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, проте вказує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.
72. Щодо суті спору варто зазначити, що Комісія рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів у межах добору.
Установила прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Зокрема, визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір узяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв, а саме:
- відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
- співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
73. З огляду на наведене, ВККС України виконала покладений на неї законом обов`язок встановити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу добору. При цьому, встановлюючи прохідний бал, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов: набрання мінімально допустимого бала та потрапляння по рейтингу до визначеного Комісією числа кандидатів. Установлення Комісією прохідного бала з тестування когнітивних здібностей на рівні, вищому за середній допустимий бал, узгоджується з природою конкурсної процедури добору та метою кваліфікаційного іспиту - забезпечити відбір осіб, найбільш здатних здійснювати правосуддя осіб в умовах обмеженої кількості посад.
74. Аналогічний правовий підхід викладений Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 07 травня 2026 року по справі № 990/482/25.
75. Як зазначено вище, в межах добору кандидатів на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, Комісія рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, та визначила прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду.
76. За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду, становить 34,69 бала.
77. Відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 , за результатами складання тестування когнітивних здібностей набрав 34,08 бала, що свідчить про успішне складання ним цього етапу кваліфікаційного іспиту, зважаючи на встановлений необхідний середній допустимий бал - 33, однак не свідчить про набрання прохідного бала, яким є 34,69. Отже, ОСОБА_1 правомірно не було допущено Комісією до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
78. Надаючи оцінку доводам позивача щодо допущеної Комісією дискримінації кандидатів за обраною спеціалізацією, Суд зазначає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, у тому числі визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є логічно виправданим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів та реальною потребою судової системи в суддях, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.
Застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам юридичної визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають в однакових умовах, оцінюються за єдиними критеріями та з наперед відомими правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу і застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвела б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.
79. Окремо Суд звертає увагу і на те, що в рішеннях відповідача від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 визначено прохідний бал, зокрема і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як уже зазначалося, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, а також не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
80. Тобто позивач ще у травні 2025 року був обізнаний з усіма визначеними Комісією умовами добору, в тому числі й про порядок встановленого відповідачем прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту, проти яких він не заперечував і відповідні рішення ВККС не оскаржував, не вбачаючи у цьому порушення своїх прав як учасника добору.
81. Більше того, таким самим чином Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які позивач успішно склав.
82. Колегія суддів враховує, що Комісія застосовувала однаковий підхід розрахунку прохідного бала кандидатів на посаду суддів всіх спеціалізацій та остаточна сума прохідного бала визначалась в залежності від кількості кандидатів, які набрали середній допустимий бал тестування, кількості посад для кожної спеціалізації, щодо яких оголошено добір.
83. Оскільки однією з обов`язкових умов участі в подальших етапах добору на посаду судді закон визначає успішне складання кваліфікаційного іспиту та набрання прохідного бала, то набрання кандидатом бала, який є меншим від прохідного, не відповідає визначеним законом критеріям для потрапляння до наступного етапу добору.
84. З наведених вище підстав Верховний Суд відхиляє доводи позивача про порушення Комісією його прав як учасника добору, який набрав прохідний бал і тому мав бути допущений до наступного етапу кваліфікаційного оцінювання.
85. Виходячи з вищенаведених мотивів, колегія суддів визнає безпідставними й твердження ОСОБА_1 про те, що ВККС у спірних правовідносинах фактично встановила вищий, ніж передбачено законом, бал за тестування когнітивних здібностей й тим самим перевищила надані їй повноваження.
86. Твердження позивача про порушення відповідачем принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів ґрунтуються й на тому, що відповідач 05 вересня 2025 року, тобто лише за три календарні дні до проведення тестування, опублікував на своєму вебсайті дев`ять нових прикладів завдань з тестування когнітивних здібностей, у зв`язку з чим кандидати, які складали тестування за алфавітним порядком в різні дати, опинились в нерівних умовах підготовки. Зазначене, як вважає позивачка, позбавило можливості учасників завчасно ознайомитись з «реальною» методикою проведення тестування когнітивних здібностей.
87. Ці доводи Верховний Суд також відхиляє, оскільки за змістом частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII закріплений вказаними нормами обов`язок ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднити його програму та перелік питань тестування на своєму офіційному вебсайті не стосується тестування щодо когнітивних здібностей.
88. Варто зазначити, що оприлюднення прикладів тестових завдань когнітивних здібностей відбулося 13 лютого 2025 року. Ці приклади охоплювали усі види передбачених тестуванням когнітивних здібностей завдань і давали об`єктивне уявлення про структуру та зміст такого тестування. Оприлюднення Комісією таких прикладів мали на меті ознайомити кандидатів із форматом, структурою, логікою та видами завдань когнітивного тесту. Всі кандидати мали достатній час і рівні можливості для підготовки до тестування з урахуванням загальних принципів і формату завдань. Додаткові приклади дійсно були опубліковані 05 вересня 2025 року, однак не змінювали і не доповнювали новими елементами формат тесту, його змістову структуру чи методологію оцінювання. Їхня публікація мала на меті інформаційний та роз`яснювальний характер і не створювала нових вимог або переваг для окремих осіб. Зміст таких прикладів не надавав додаткової інформації, яка могла б вплинути на результат тестування або підготовку кандидатів у суттєвий спосіб.
89. Отже оприлюднення відповідачем 05 вересня 2025 року додаткових прикладів завдань не створювало нових чи нерівних умов для кандидатів, не впливало на передбачуваність іспиту, а лише уточнювало вже раніше надану інформацію про формат тестування, публічно доведену до кандидатів ще 13 лютого 2025 року.
90. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25 викладено правову позицію, відповідно до якої сама по собі відсутність доступу до матеріалів тестування або незгода з його результатами не свідчить про порушення процедури добору, якщо такі умови є однаковими для всіх учасників та не встановлено істотних порушень, які вплинули на результат оцінювання.
91. Оцінюючи доводи позивача про відсутність достатньої інформації щодо програмного забезпечення, яке використовувалося під час проведення тестування когнітивних здібностей, суд зазначає таке.
92. З матеріалів справи вбачається, що порядок проведення тестування когнітивних здібностей, його структура, тривалість, кількість завдань, їх розподіл за видами та рівнями складності, а також методика оцінювання результатів були визначені рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 та доведені до відома учасників шляхом оприлюднення на офіційному вебсайті комісії.
93. При цьому чинне правове регулювання не передбачає обов`язку комісії розкривати технічні характеристики програмного забезпечення, яке використовується для проведення тестування, зокрема його вид, тип або алгоритми функціонування.
94. Сам по собі факт використання інформаційної системи для проведення тестування та автоматизованого підрахунку результатів не свідчить про порушення принципів прозорості чи об`єктивності, оскільки такі інструменти застосовувалися щодо всіх учасників на однакових умовах.
95. Щодо посилань позивача на рішення Верховного Суду від 16 вересня 2025 року у справі № 990/59/25, колегія суддів зазначає, що правовідносини у справі № 990/59/25 не є подібними до тих, що розглядаються. В межах справи № 990/59/25 заявником оскаржувалися результати тестування когнітивних здібностей у межах конкурсної процедури на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах оголошеної рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішення Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23), із використанням інструменту «PSYMETRICS» з підстав того, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилась із запропонованим ТОВ «Сайметрікс-Україна» алгоритмом тестування, залишивши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. За висновком Суду такі дії (бездіяльність) відповідача суперечать Закону №1402-VIII та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
96. Ураховуючи наведене, Суд дійшов висновку, що рішення ВККС 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, підстави для визнання протиправним і скасування вказаного рішення відсутні.
97. Вимоги про зобов`язання ВККС вчинити певні дії, спрямовані на поновленні участі позивача у доборі та допуску його до наступного (четвертого) етапу кваліфікаційного оцінювання, є похідними від вищевказаних вимог, а тому також задоволенню не підлягають.
98. Ураховуючи результат розгляду справи та вимоги статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.
На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 266 КАС України, Суд

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити у повному обсязі.
Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складений та підписаний 09 червня 2026 року.

Суддя-доповідач М. М. Яковенко
Судді Н. Є. Блажівська
О. В. Білоус
І. Л. Желтобрюх
О. О. Шишов