ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/15287/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Волдінера Ф.А., 
розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-ТРЕЙД» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, 

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-ТРЕЙД» (далі – ТОВ «АБМ-ТРЕЙД», позивач) до Волинської митниці, в якому просить суд:
1) визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці №UA205140/2025/000298/2 від 27.11.2025 про коригування митної вартості товарів;
2) визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Волинської митниці №UA205140/2025/002884 від 27.11.2025.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 27.11.2025 Волинською митницею були прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2025/000298/2 та визначено вартість товарів за резервним методом та видана картка відмови №UA205140/2025/002884 від 27.11.2025 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Позивач не погоджується із вказаними рішеннями та картками відмови, оскільки надані декларантом документи є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару; в рішенні про коригування митної вартості товарів митним органом не було наведено належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребовування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Ухвалою суду від 19.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
У відзиві на позовну заяву представник відповідача позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару. Оскільки позивачем не було надано достатніх документів на запит митного органу, які б підтверджували або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У зв`язку з цим декларанта повідомлено про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 Митного кодексу України визначено за резервним методом. 
З наведених підстав відповідач вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості є законним та обґрунтованим.
Інших заяв по суті справи не надходило.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.
Судом встановлено, що ТОВ «АБМ - ТРЕЙД» за основним видом діяльності має статус виробничого підприємства, яке активно здійснює виробництво та реалізацію (продаж) кормів, кормових добавок в галузі, що тісно пов`язані із сільським господарством та тваринництвом, а основними видами діяльності компанії є наступні: 
виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах (основний) (код КВЕД 10.91); 
допоміжна діяльність у тваринництві (код КВЕД 01.62); 
вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (код КВЕД 01.11); 
вирощування пряних, ароматичних і лікарських культур (код КВЕД 01.28); 
розведення свиней (код КВЕД 01.46); 
виробництво фармацевтичних препаратів та матеріалів (код КВЕД 21.20); 
неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90); 
інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах (код КВЕД 47.19); 
вантажний автомобільний транспорт (код КВЕД 49.41); 
інша допоміжна діяльність у сфері транспорту (код КВЕД 52.29); 
оброблення насіння для відтворення (код КВЕД 01.64); 
складське господарство (код КВЕД 52.10); 
технічні випробування та дослідження (код КВЕД 71.20); 
консультування з питань комерційної діяльності й керування (код КВЕД 70.22). 
Дані про реєстрацію: ТОВ «АБМ - ТРЕЙД» є юридичною особою приватного права, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 12.02.2008, №11861020000000332, а також взято на облік в органах ДПС. 
ТОВ «АБМ - ТРЕЙД» 27.11.2025 через декларанта ПП «ТРІАДА» було подано на Волинську митницю електронну митну декларацію, якій присвоєно номер 25UA205140074174U2 на товар: Графа 31 Товар №1 «Карбонат динатрію важкий, (сода кальцинована), вага нетто-11250кг. (індивідуальна хімічна формула Na2CO3), CAS NO 497-19-8, з вмістом карбонату динатрію-99%, відносна щільність: 2,53 г/см3, молярна маса: 105,99 г моль/1, точка плавлення: 851 гр. С, розчинність: розчинна у воді 106 г/л при 20гр.С, PH: 12 на 106 г/л при 25гр.С, зовнішній вигляд: білий гранулят твердий. Призначений для промислового виробництва. Упаковка в 9 поліпропіленовий мішок вагою по 1250кг кожний. Виробник: SOLVAY BULGARIA EAD, BG, торговельна марка - "SOLVAY".» Коди товарів згідно УКТЗЕД 2836200000 (графа 33 МД). 
До пакету документів, наданих відповідачу для митного оформлення товару, входили: 
- митна декларація №25UA205140074174U2 від 27.11.2025;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) №АВМ-2019 від 09.01.2019;
- специфікація-додаток №39 від 13.10.2025 до договору № АВМ-2019 від 09.01.2019;
- замовлення від 03.11.2025 №6301151;
- накладна від 25.11.2025 №74687856;
- інвойс №6111146452 від 25.11.2025;
- сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 № А им 0000770971 від 25.11.2025;
- прайс-лист від 03.10.2025;
- довідка про транспортні витрати №3 від 25.11.2025;
- договір-заявка перевезення вантажів №18/11-А від 18.11.2025;
рахунок на оплату №2611 від 26.11.2025. 
Позивач ознайомився із повідомленням митного органу і у відповідь на вищевказане повідомлення надав заперечення на повідомлення митного органу про зауваження від 27.11.2025р щодо митної декларації №25UA205140074174U2. 
Однак, 27.11.2025 посадовою особою Волинської митниці прийнято спірне рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2025/000298/2, у якому вказано наступні порушення:
- Відповідно п.2.5 зовнішньоекономічного ого договору (контракту) від 09.01.2019 NABM-2019 остаточна кількість та загальна вартість товару, що постачається, визначається в замовленнях, відправлених покупцем та підтверджених продавцем. В рахунку фактурі від 25.11.2025 №6111146452 зазначені замовлення від 03.11.2025 №6301151, накладна від 25.11.2025 №74687856, однак, такі документи не подані до митного оформлення;
- Декларантом надано додатково документи: замовлення від 25.11.2025, накладну від 25.11.2025, лист-заперечення імпортера на запитувані митним органом документи від 27.11.2025 № 27/11;
- Прайс-лист від 03.10.2025 виданий на одне найменування продукції згідно договору від 09.01.2019 № АВМ-2019. В документі зазначено про зменшення ціни товару завдяки зниженню ціни на енергоносії, проте документальні підтвердження зазначеного твердження відсутні. Відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу;
- Прайс-лист від 03.10.2025 виданий на одне найменування продукції згідно договору від 09.01.2019 № АВМ-2019. В документі зазначено про зменшення ціни товару завдяки зниженню ціни на енергоносії, проте документальні підтвердження зазначеного твердження відсутні. Відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу;
- 3 огляду на умови поставки FCA та умов договору заявки про перевезення вантажів замовник несе відповідальність за своєчасну оплату транспортних послуг, завантаження і розвантаження. При цьому, вартість витрат на завантаження/ розвантаження не зазначена у графі 21 декларації митної вартості, що ймовірно свідчить про не включення декларантом таких витрат до заявленої митної вартості, які за правилами ч.10 ст. 58 МК України можуть бути складовими митної вартості.
Позивач вважає рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2025/000298/2 від 27.11.2025, а також картку відмови №UA205140/2025/002884 від 27.11.2025 протиправними, а тому звернувся з даним позовом до суду.
При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Відповідно ч. 1 ст. 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів. 
Положеннями ч. 1 ст. 248 МК України передбачено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію. 
Згідно з частинами 1, 2 та 6 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. 
При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи. 
Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, на яку накладено електронний підпис, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках, а також електронних (сканованих) копій паперових документів, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи. 
Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. 
Крім цього, ч. 3 ст. 318 МК України встановлено, що митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи. 
Відповідно до ст. 49 та п. 1 ч. 1 ст. 50 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів. 
Згідно з ч. 1 ст. 51 та частин 1 та 2 ст. 52 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. 
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII та Главою 8 розділу ІІІ МК України. 
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 
2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. 
Згідно з частинами 1-3 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 
1) декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 
2) зовнішньоекономічний Контракт (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 
4) якщо рахунок сплачено – банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 
5) за наявності – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 
1) Контракт (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 
4) виписку з бухгалтерської документації; 
5) ліцензійний чи авторський Контракт покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 
7) копію митної декларації країни відправлення; 
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 
Згідно з частинами 1-3 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. 
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу. 
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу.
Щодо твердження митного органу про те, що відповідно п.2.5 зовнішньоекономічного ого договору (контракту) від 09.01.2019 №ABM-2019 остаточна кількість та загальна вартість товару, що постачається, визначається в замовленнях, відправлених покупцем та підтверджених продавцем. В рахунку фактурі від 25.11.2025 №6111146452 зазначені замовлення від 03.11.2025 №6301151, накладна від 25.11.2025 №74687856, однак, такі документи не подані до митного оформлення.» 
Так, відповідно до п. 2.5 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 09.01.2019 № АВМ-2019, остаточна кількість та загальна вартість товару, що постачається, визначаються у замовленнях, надісланих Покупцем та підтверджених Продавцем. У рахунку-фактурі від 25.11.2025 №6111146452 зазначено замовлення від 03.11.2025 №6301151 та накладну від 25.11.2025 № 74687856. 
Митним органом у зауваженні зазначено, що зазначені документи не були подані до митного оформлення, однак це твердження не відповідає дійсності, оскільки вказані документи були повторно надані декларантом у складі Заперечень на повідомлення митного органу про зауваження від 27.11.2025 щодо митної декларації №25UA205140074174U2. 2.1.2. 
Факт подання документів відображений у графі 44 митної декларації №25UA205140074384U1 від 27.11.2025р за кодом 9000. 
Також у спірному рішенні зазначено: «Прайс-лист від 03.10.2025 виданий на одне найменування продукції згідно договору від 09.01.2019 № АВМ-2019. В документі зазначено про зменшення ціни товару завдяки зниженню ціни на енергоносії, проте документальні підтвердження зазначеного твердження відсутні. Відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу». З цього приводу суд зазначає наступне.
Суд вважає таку позицію Волинської митниці щодо недопустимості врахування поданого прайс-листа виробника безпідставною, такою, що не ґрунтується на положеннях Митного кодексу України, нормах міжнародного права та усталеній практиці їх застосування, оскільки Митним кодексом України не встановлено жодних вимог до форми чи змісту прайс-листа як документа, що може використовуватися для підтвердження митної вартості товару. Прайс-лист належить до документів додаткового комерційного характеру, який формується відповідно до господарської практики підприємства виробника або продавця. Відтак, митний орган не має правових підстав вимагати від декларанта подання прайс-листа певного формату або з певним обсягом інформації (зокрема, із зазначенням «усього асортименту продукції»). 
Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ), оцінка товарів для митних цілей повинна базуватися на їх дійсній вартості, тобто ціні, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, що експортуються до країни імпорту. При цьому ГАТТ не містить жодних вимог щодо способу документального підтвердження цієї вартості. 
Відтак, прайс-лист, виданий виробником, який відображає фактичну комерційну ціну товару, є належним доказом для підтвердження митної вартості. 
Практика міжнародної торгівлі передбачає, що прайс-листи можуть бути індивідуальними або адресними, складеними для конкретного покупця чи ринку збуту. Така форма не лише не суперечить нормам міжнародних угод, але й є загальноприйнятою у господарській діяльності. Відповідно, посилання митного органу на необхідність надання прайс-листа «для широкого кола покупців» є надуманим і таким, що не має нормативного обґрунтування. 
У поданому прайс-листі відображено ідентичні вартісні показники, що зазначені у рахунку-фактурі, поданому до митного оформлення, тобто документ містить достовірні дані, які повністю відповідають умовам зовнішньоекономічного контракту. 
Отже, відсутність у прайс-листі виробника інформації про повний асортимент продукції або його індивідуальний характер не може бути підставою для сумнівів у достовірності заявленої митної вартості. 
Підсумовуючи наведене слід відмітити, що Волинською митницею не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання ТОВ «АБМ - ТРЕЙД прайс-листа для широкого кола осіб, виданого саме виробником, ставить під сумнів достовірність визначеної митної вартості товару. Відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару в повній мірі відповідає вартості, що визначена у поданому до митного оформлення рахунку. З огляду на вище викладене, сам лише факт надання прайс-листа, виданого виробником не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару. 
Суд також звертає увагу, що положеннями п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України не визначено вичерпного переліку документів, що надаються декларантом на підтвердження розміру витрат на транспортування товарів. Відповідно, надана експедитором довідка про транспорті витрати №468027 від 14.05.2025 є допустимим доказом розміру таких витрат. 
Оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2 та 4 ч. 2 ст. 55 МК України, оскільки не містить наявної в митного органу інформації (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у них відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування. 
Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Згідно з ч. 1 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. 
Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 
2) другорядні: 
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; 
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; 
в) на основі віднімання вартості; 
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); 
ґ) резервний. 
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод – за ціною договору (вартість операції). 
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. 
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. 
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до ст. 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до ст. 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу. 
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. 
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. 
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст. 64 цього Кодексу. 
Частинами 2-5 ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. 
У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи. 
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. 
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті – це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. 
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). 
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. 
10.04.2008 Законом України «Про ратифікацію Протоколу про вступ України до Світової організації торгівлі» було ратифіковано відповідний Протокол та задекларовано приєднання України до угоди про Світову організацію торгівлі. 
Визначення митної вартості оцінюваних товарів з використанням резервного методу має відповідати принципам та положенням ст. VII GATT «Оцінка товару для митних цілей» та Угоди про застосування ст. VII GATT. 
Відповідно до п. 2 (а) - п. 2 (с) ст. VІІ GATT оцінка імпортованого товару для митної мети повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. 
Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту. 
Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити. 
Відповідно до додатку 1 до ст. VII GATT, формулювання підпунктів «a» і «b» дозволяє стороні визначати вартість для митних цілей єдиним способом чи то (1) на базі цін, які певний експортер встановлює за імпортований товар, чи (2) на базі загального рівня цін на подібний товар. 
Отже, аналіз ст. VII GATT дозволяє стверджувати, що для цілей митного оформлення товару за резервним методом під митною вартістю товару розуміється ціна такого товару, за яку він продається чи пропонується до продажу в імпортуючій країні. 
Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, у графі 33 рішення про коригування «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» митний орган у даній графі вказує про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 МК України. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. 
Окрім того, поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. Також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. 
З рішень про коригування митної вартості товарів, що оскаржуються, вбачається, що відповідач обмежився виключно вказівкою на номери та дати митних декларацій, що були взяті ним за основу для визначення митної вартості товарів. 
Митним органом не враховано, що у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, необхідно навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу. 
Не доведення відповідачем ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідає вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень належить задовольнити.
Також, враховуючи, що картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2025/000298/2 від 27.11.2025 винесена з причини невизнання митної вартості товару за вартістю, визначеною декларантом, та прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів №UA205140/2025/002884 від 27.11.2025, які судом визнано протиправним та скасовано, тому вказана картка відмови також підлягає визнанню протиправною та скасуванню.
Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. 
Згідно із частиною першою та третьою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 4 844,80 грн, сплачений згідно з платіжною інструкцією від 02.12.2025 №16259.
Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товару від 27.11.2025 №UA205140/2025/000298/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Волинської митниці від 27.11.2025 №UA205140/2025/002884.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «АБМ-ТРЕЙД» за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судові витрати у розмірі 4 844 (чотири тисячі вісімсот сорок чотири) гривень 80 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «АБМ-ТРЕЙД» (45500, Волинська область, Володимирський район, селище Локачі, вулиця Шевченка, 43-А, ідентифікаційний код юридичної особи 35580267).
Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код юридичної особи 43958385).

Суддя Ф.А. Волдінер