ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2026 м.Дніпро Справа №904/380/26
Центральний апеляційний господарський суд у складі:
головуючого судді Левшиної Г.В. (доповідач)
суддів: Висоцького А.М., Віннікова С.В.
секретар судового засідання: Гетьманенко С.М.
за участю представників сторін: 
від позивача: Тищенко Т.А.
від відповідача (скаржника): не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли
на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 (суддя Рудь І.А., повний текст рішення складено 14.04.2026) у справі №904/380/26
за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" 
до Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли
про стягнення заборгованості у сумі 362045,23 грн 
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст обставин справи та оскаржуваного судового рішення.
Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить стягнути з Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли вартість недоврахованої електричної енергії за актом про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025 у розмірі 358849,33 грн, а також інфляційні втрати у сумі 717,70 грн та 3% річних у сумі 2477,54 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку від ввідного дооблікового дроту.
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26 позовні вимоги задоволено повністю: стягнуто з відповідача на користь позивача 358849,99 грн - вартості недоврахованої електричної енергії, 2477,54 грн – три відсотка річних, 717,70 грн - інфляційні втрати та 4344,54 грн - судового збору.
Рішення суду мотивоване обгрунтованістю та доведеністю позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Фізична особа-підприємець Пашаєв Немат Али Огли звернувся до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Апелянт вважає оскаржуване рішення суду передчасним, незаконним і необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування заявленої позиції скаржник першочергово посилається на те, що матеріали судової справи не містять жодних доказів на підтвердження направлення відповідачу ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження по справі, що позбавило останнього можливості надати відзив на позовну заяву та довести обставини, які мають значення для справи, що в свою чергу є грубим порушенням процесуальних норм та підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
Щодо суті позовних вимог, то апелянт наголошує на тому, що в акті про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025 не визначено номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що є суттєвою вадою, що впливає на зміст, точність та доказову силу цього документа, у зв`язку з чим він не може вважатися належним доказом в обґрунтування вимог про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Крім того, скаржник акцентував увагу на тому, що долучені до позовної заяви матеріали фото та відеофіксації виявленого порушення протиправно зафіксовані на особистий смартфон працівника ДТЕК, без зазначення дати та часу здійснення зйомки, вказані відео мають уривчастий характер, який не дозволяє відслідкувати хронологію подій. 

Короткий зміст вимог та узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу.
12.05.2026 через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому останній заперечує проти вимог апеляційної скарги, просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржуване рішення - без змін. 
В обґрунтування вказаної позиції представник позивача, зокрема наголосив на тому, що довід відповідача про те, що схема електроживлення споживача неможлива без комутаційних апаратів є суб`єктивним, а його твердження про існування суттєвих недоліків акта не відповідає дійсності та спростовується доказами, які містяться у матеріалах справи. 
Позивач наполягає, що комутаційні апарати у схемі самовільного підключення, виявленого на об`єкті споживача, були відсутні. Зазначена схема самовільного підключення була зібрана без участі цих автоматів. Відтак, позивач наполягає на відсутності будь-яких підстав для визначення в спірному акті номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення.
Крім того позивач наголошує на тому, що згідно положень ПРРЕЕ на оператора системи розподілу не покладений обов`язок здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень виключно за допомогою службових планшетів або нагрудних відеореєстраторів, що в свою чергу спростовує твердження апелянта, викладені ним в апеляційній скарзі.

Рух справи в суді апеляційної інстанції. 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.05.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Левшиної Г.В. (доповідач), суддів: Висоцького А.М., Віннікова С.В.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.05.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26; розгляд апеляційної скарги призначено на 23.06.2026 о 14:40 год.
В засідання суду 23.06.2026 з`явився представник позивача. Представник відповідача був відсутній під час розгляду апеляційної скарги по суті, з`явився лише під час оголошення скороченої постанови.
У судовому засіданні 23.06.2026 колегією суддів оголошено вступну та резолютивну частини постанови. 

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.
Як встановлено судом першої інстанції та перевірено судом апеляційної інстанції, між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія Дніпрообленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі-Постачальник), та Фізичною особою-підприємцем Пашаєвим Нематом Али Огли (далі – Споживач) був укладений Договір про постачання електричної енергії №1415/22628 від 21.07.2008 року, відповідно до умов якого, Постачальник зобов`язався продавати електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач, у свою чергу, зобов`язався оплачувати вартість використаної (купленої) електроенергії та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього Договору.
Відповідно до Додаткової угоди №22-628 від 23.07.2008 до Договору про постачання електричної енергії № 1415/22628 від 21.07.2008 року, до цього Договору про постачання електроенергії був приєднаний об`єкт Споживача, розташований за адресою: вул. Архімеда, буд. 1а.
19.04.2018 набрала чинності Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" №312 від 14.03.2018 (далі – Правила, ПРРЕЕ).
Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до вимог Правил, здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови (пункт 2 ПРРЕЕ).
Згідно з п. 4 вказаних Правил, оператори систем розподілу (далі - ОСР) повинні укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, та типової форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР, шляхом безпосереднього вручення персоналом ОСР або з рахунком, або поштовим відправленням надає споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору. Надання такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, вказаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.
У відповідності до п. 6 ПРРЕЕ, до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема, сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. 
У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.
Пунктом 1.2.1. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
У пункті 2.1.2. ПРРЕЕ зазначено, що оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок.
На підставі вище викладеного, враховуючи споживання електроенергії Споживачем, та відсутність письмового звернення Споживача про відмову від укладання договору про розподіл електроенергії, станом на 01.01.2019, між АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" та ФОП Пашаєв Неман Алі Огли з 01.01.2019 укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії.
22.09.2025 за адресою м. Дніпро, вул. Архімеда, буд. 1а (приміщення магазину), працівниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" було виявлено самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі.
З приводу виявленого порушення представниками Позивача був складений акт про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025.
В описовій частині акта про порушення ПРРЕЕ зазначено наступне: "Порушено п. 2.2.3 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що відповідає п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: Самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР. Підключення виконано з порушенням схеми обліку, від ввідного дооблікового дроту ФОП Пашаєв Н. А. О. Виконано приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення місця підключення були використані спеціальні технічні засоби: струмовимірювальні кліщі АРРА 3311№ 14750031 та здійснений частковий демонтаж оздоблювальних будівельних конструкцій. Самовільне підключення виконано Т1 дротом мідь 2х4 від ввідного дроту до навантаження магазину. При включенні навантаження спожита електрична енергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачу".
Під час складання Акту був присутній ФОП Пашаєв Немат Али Огли.
У пунткі 5 акта № 009409 від 22.09.2025 зазначено, що Споживач не допустив на свою територію для виміру струмового навантаження та перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів.
За змістом п. 6 акта про порушення зазначено про те, що самовільне підключення виконано приховано. Для виявлення прихованого місця самовільного підключення здійснювався частковий демонтаж оздоблювальних будівельних конструкцій.
Пунктом 8 акта про порушення повідомлено про оформлення заявки про відключення від ПЛ-0,4 кВ електроустановок Споживача. Споживач не допустив провести роботи по відключенню безоблікового приєднання.
Також в акті про порушення зазначено, що Споживач залишив місце порушення. Факт залишення Споживачем місця порушення підтвердила свідок Юнаш Вікторія Олександрівна (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Бабушкінським РВ ДМУУМВС України 15.01.2007).
В акті міститься інформація про те, що працівниками позивача здійснено фото та відеофіксацію виявленого порушення.
На підтвердження дотримання Позивачем вказаних вимог ПРРЕЕ, АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" долучено до матеріалів справи копію посадової інструкції працівників, які брали участь у складанні акту про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025.
24.09.2025 на адресу Споживача було направлено повідомлення про призначення на 30.10.2025 засідання комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ (лист АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" від 24.09.2025, вих. №42315/1001). 
Підтвердженням направлення запрошення на адресу Споживача є список-реєстр згрупованих відправлень «Рекомендований лист» від 24.09.2025 разом з фіскальним чеком АТ "Укрпошта" від 24.09.2025. Разом з запрошенням на адресу Споживача було також направлено другий примірник акту про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025.
Зазначений лист 07.10.2025 був вручений особисто Пашаєву Н.А.О., про що свідчить його підпис на копії цього листа.
07.10.2025 від Пашаєва Н.А.О. надійшов лист про перенесення засідання комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025 на 07.10.2025.
07.10.2025 відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025, на яке з`явився особисто Пашаєв Н.А.О.
Комісією встановлено, що Споживач причетний до порушень, зазначених у підпункті 7 п. 8.4.2. глави 8.4. ПРРЕЕ.
На засіданні було прийнято рішення про здійснення нарахувань по акту про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025 у відповідності до п. 8.4.12. ПРРЕЕ та за формулою 8 ПРРЕЕ, вартість нарахувань становить 358849,99 грн.
Споживач ФОП Пашаєв Н.А.О. не погодився з протоколом та здійсненими нарахуваннями по акту про порушення ПРРЕЕ № Дн 009409 від 22.09.2025 та написав заперечення до протоколу засідання комісії.
З урахуванням факту отримання споживачем протоколу комісії №10-10 від 07.10.2025 та рахунку №250100564035 від 07.10.2025 по акту про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025 на оплату вартості недоврахованої електроенергії у розмірі 358849,99 грн, відповідач мав оплатити вартість недорахованої електричної енергії по 07.11.2025 включно.
Оскільки станом на 30.01.2026 вказаний рахунок залишився з боку споживача не сплаченим, АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось до суду з позовною заявою про примусове стягнення вартості недоврахованої електроенергії.
Протягом розгляду справи в суді першої інстанції відповідач правом на подання відзиву не скористався.
Розглянувши матеріали позову та оцінивши сукупність представлених позивачем доказів, місцевий господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та стягнув з відповідача на користь позивача вартість недоврахованої електричної енергії у сумі 358849,33 грн, інфляційні втрати у сумі 717,70 грн та 3% річних у сумі 2477,54 грн.

Оцінка апеляційним господарським судом аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції.
Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній та додатково поданими доказами, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та відзиві на неї. Водночас суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Переглянувши оскаржуване рішення в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність встановлення місцевим господарським судом фактичних обставин справи, повноту їх правової оцінки та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Предметом спору у даній справі є вимоги АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ФОП Пашаєва Немата Али Огли про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії за актом про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025 у розмірі 358849,33 грн, а також відшкодування інфляційних втрат та 3% річних, нарахованих на суму несплаченої вартості недоврахованої електричної енергії.
Ключовим доводом апеляційної скарги є стверджуване апелянтом порушення судом першої інстанції норм процесуального права у зв`язку з неналежним повідомленням відповідача про розгляд даної справи, що в свою чергу позбавило останнього можливості надати відзив на позовну заяву та довести обставини, які мають значення для справи.
Колегія суддів вважає зазначений довід апеляційної скарги необґрунтованим та таким, що спростовують наявними матеріалами справи в силу наступного.
Пунктом 3 резолютивної частини ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2026 було запропоновано відповідачу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати: відзив на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст. 165 ГПК України; докази направлення відзиву на позовну заяву на адресу позивача; докази оплати заборгованості за позовом - у разі наявності. 
З матеріалів справи вбачається, що з метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала місцевого суду від 03.02.2026 у даній справі була направлена судом першої інстанції рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: м. Дніпро, пр. Слобожанський, буд. 82, кв. 89, проте до суду повернувся поштовий конверт з ухвалою суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
Відповідно до ч. 4 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (аналогічні правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 22.04.2021 у справі №908/794/19 (905/1646/17).
Правила вручення судового рішення регламентовані положеннями ст. 242 Господарського процесуального кодексу України.
Днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України).
В ч. 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Виходячи зі змісту ст. ст. 120, 242 Господарського процесуального кодексу України пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила № 270), у разі, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною (наявність такої адреси в ЄДР прирівнюється до повідомлення такої адреси стороною), і судовий акт повернуто підприємством у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.11.2021 у справі №908/1724/19, від 14.08.2020 у справі №904/2584/19 та від 13.01.2020 у справі №910/22873/17).
Верховний Суд неодноразово наголошував, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постанови Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20, від 20.07.2021 у справі №916/1178/20).
Колегія суддів також звертає увагу на те, що в пункті 6.22 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №910/719/19 та в пункті 97 постанови від 17.05.2024 об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №910/17772/20 сформульовано висновки про те, що негативні наслідки через неодержання підприємцем звернення до нього, якщо таке звернення здійснене добросовісно і розумно, покладаються на підприємця. Не може вважатися неотриманим чи отриманим несвоєчасно звернення відправника до одержувача, якщо одержувач власними діями чи бездіяльністю (наприклад, несвоєчасним зверненням до відділення поштового зв`язку, незабезпечення особи для отримання кореспонденції за своєю адресою тощо) призвів до затримки в одержанні кореспонденції. Протилежний підхід суперечив би принципам справедливості, добросовісності і розумності.
До повноважень господарських судів не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи (подібний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 19.07.2023 у справі №906/638/22).
Колегія суддів вважає, що повідомлення про вручення рекомендованої кореспонденції, яке повернуто органами зв`язку з позначкою "адресат відсутній за вказаною адресою", з урахуванням конкретних обставин справи може вважатися належними доказами про виконання господарським судом обов`язку щодо повідомлення учасника судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.
Суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.
Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести "ризик незнання" учасника, який надав суду свої адреси, але не користується чи не стежить за ними.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.06.2025 у справі №5011-46/18261-2012.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів висновує про те, що суд першої інстанції, з метою забезпечення дотримання принципу змагальності сторін та свободи в представлені ними своїх доказів, вживав всіх необхідних дій для повідомлення відповідача про розгляд цієї справи та сумлінно сприяв учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав.
Окрім того, апеляційний не може залишити поза увагою і те, що відповідач, який достеменно був обізнаний зі складеним позивачем актом про порушення, мав проявити розумну обачність та усвідомлювати, що добровільна несплата виставленого рахунку матиме наслідком ініціювання товариством судового провадження. Втім, скаржник не вважав за необхідне скористався правом на захист своїх інтересів в суді першої інстанції, як то передбачено положеннями ГПК України.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).
Відтак, на думку апеляційного суду, факт не подачі відповідачем відзиву під час розгляду справи в суді першої інстанції обумовлений виключно пасивною поведінкою самого ФОП Пашаєва Н.А.О. та жодним чином не свідчить про порушення судом його процесуальних прав.

Щодо доводів апелянта про суттєві недоліки акта про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025.
Статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п. 1.1.1 ПРРЕЕ (в редакції станом на момент виявлення порушення) ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.
Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.
Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Положеннями п. 1.2.15. Правил унормовано, що на роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами.
В пункті 1.1.2. ПРРЕЕ наведено визначення термінів:
- необлікована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно;
Відповідно до умов п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Згідно з вимогами п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи розподілу має право, зокрема, проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.
Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 6) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; 10) узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; 22) утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів (п. 5.5.5 ПРРЕЕ).
Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.
Апелянт стверджує про те, що в спірному акті про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025 працівниками позивача протиправно не було визначено номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що порушує приписи ПРРЕЕ та є суттєвою вадою, що впливає на зміст, точність та доказову силу цього документа, у зв`язку з чим він не може вважатися належним доказом в обґрунтування вимог про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Так, з матеріалів справи вбачається, що 22.09.2025 повноважними працівниками АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" був складений акт про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025, в описовій частині якого зазначено наступне: "Порушено п. 2.2.3 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що відповідає п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: Самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР. Підключення виконано з порушенням схеми обліку, від ввідного дооблікового дроту ФОП Пашаєв Н. А. О. Виконано приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Для виявлення місця підключення були використані спеціальні технічні засоби: струмовимірювальні кліщі АРРА 3311№ 14750031 та здійснений частковий демонтаж оздоблювальних будівельних конструкцій. Самовільне підключення виконано Т1 дротом мідь 2х4 від ввідного дроту до навантаження магазину. При включенні навантаження спожита електрична енергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачу".
Проаналізувавши зміст спірного акут колегією суддів встановлено, що останній дійсно не містить інформацію про номінальну силу струму спрацювання комутаційних апаратів. 
Втім, як обґрунтовано зауважив позивач у відзиві на апеляційну скаргу, у вказаному акті про порушення взагалі не йде мова про наявність у схемі самовільного підключення комутаційних апаратів. У схемі електроживлення Споживача, яка міститься в акті про порушення ПРРЕЕ відсутні позначення комутаційних апаратів. Не містить відповідного натяку на існування таких апаратів також фото та відеоматеріали, зроблені уповноваженими працівниками ДТЕК під час складання акта про порушення та долучені позивачем до матеріалів справи.
Таким чином, позивач у п. 3 спірного акта "Відомості про комутаційні апарати та/або запобіжники, задіяні у схемі електроживлення Споживача" обґрунтовано проставив прочерк, що відповідає приписам п. 8.2.5. ПРРЕЕ. 
Відтак, позиція відповідача стосовно того, що схема електроживлення споживача неможлива без задіяння у ній комутаційних апаратів є виключно його суб`єктивним баченням. Належних доказів на підтвердження цієї позиції апелянтом суду представлено не було.
Довід скаржника про неможливість використання в якості доказів у справі долучених позивачем матеріалів фото та відеофіксації виявленого порушення також, на думку апеляційного суду, є помилковим та маніпулятивним.
По-перше, під час підготовки справи до розгляду колегія суддів ретельно дослідила долучені до матеріалів справи відеозаписи, які позивач надав на цифровому носії інформації (диску DVD+R). Апеляційним судом встановлено, що кожен із восьми відеофайлів безперешкодно відтворюється, а якість зображення та звуку є достатньою для встановлення обставин справи й хронології подій.
По-друге, апеляційній суд наголошує на тому, що відповідно до абз. 4 п. 8.2.5 ПРРЕЕ представники оператора системи мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень. Натомість жодне положення ПРРЕЕ чи Кодексу комерційного обліку не зобов`язує ОСР (який є комерційним суб`єктом, а не суб`єктом владних повноважень) використовувати виключно нагрудні камери чи спеціалізовані службові планшети, як і не містить заборони на фіксацію технічними засобами, що належать працівникам. Надані позивачем фото та відеоматеріали фіксують недопуск ФОП Пашаєвим Н.А.О. працівників ДТЕК до проведення перевірки лічильника та вузла обліку, а також засвідчують наявність самовільного підключення споживача, поза приладом обліку, під покрівлею будівлі, замаскованого оздоблювальними матеріалами. Вказане свідчить про те, що відповідні матеріали фото та відеозйомки виступають в якості належних та допустимих доказів в розумінні ст. ст. 76, 77 ГПК України.
По-третє, на думку колегії суддів, є слушним зауваження позивача про те, що сам споживач також не був позбавлений права проводити власну фото та відео фіксацію виконання співробітниками ДТЕК своїх посадових обов`язків щодо проведення перевірки та складання акта про порушення ПРРЕЕ. Втім, відповідач вказаною можливістю не скористався, доказів протилежного суду не надав.
Врахувавши встановлені вище обставини, колегія суддів висновує про те, що зміст акту про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025 дає можливість ідентифікувати вчинене відповідачем порушення та не створює можливості подвійного тлумачення в контексті його кваліфікації, а порядок фіксування відповідного виду порушення узгоджується з вимогами законодавства (положеннями ПРРЕЕ), відповідає фактичним обставинам справи, є повним та достатнім для здійснення нарахування вартості необлікованої електричної енергії відповідно до приписів ПРРЕЕ.
Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ унормовано, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Як було встановлено судом, 07.10.2025 відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ №Дн 009409 від 22.09.2025, на яке з`явився особисто Пашаєв Н.А.О.
Комісією встановлено, що Споживач причетний до порушень, зазначених у підпункті 7 п. 8.4.2. глави 8.4. ПРРЕЕ.
На засіданні було прийнято рішення про здійснення нарахувань по акту про порушення №Дн 009409 від 22.09.2025 у відповідності до п. 8.4.12. ПРРЕЕ та за формулою 8 ПРРЕЕ, вартість нарахувань становить 358849,99 грн.
Відповідно до п. 8.4.12. Правил № 312 у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою № 8: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., де
P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що розраховується за формулами: у разі підключення до однієї фази (9)
у разі підключення до трьох фаз (10)
де
I - сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи: з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ, А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ), А. У разі непроведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, потужність самовільного підключення (P с.п., кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови, що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі). За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних на об`єкті споживача струмоприймачів на максимальну потужність або з максимальної сили струму навантаження струмоприймачів, підключених до схеми самовільного підключення на момент виявлення порушення, на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;
U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ;
- косинус кута між фазною напругою U фаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки приймається рівним 0,9;
t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 12 год/добу).
Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Комутаційні апарати, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі, можуть вилучатися оператором системи для направлення їх на експертизу для встановлення фактичної сили струму їх спрацювання, про що зазначається в акті про порушення.
Зі змісту вищевказаної правової норми вбачається, що сила струму самовільного підключення визначається одним із декількох способів:
- або з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ;
- або з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ);
- або за згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних на об`єкті споживача струмоприймачів на максимальну потужність або з максимальної сили струму навантаження струмоприймачів, підключених до схеми самовільного підключення на момент виявлення порушення, на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології.
Позивачем, при розрахунку обсягу необлікованої електроенергії, були використані наступні вихідні дані:
- час використання самовільного підключення протягом доби – 12 год 7 днів на тиждень (згідно з положеннями ПРРЕЕ);
- матеріал проводу самовільного підключення – мідь (зазначено в спірному акті про порушення);
- площа перерізу проводу (кабелю) (згідно з главою 1.3 ПУЕ) мідь 2х4 мм 2 (зазначено в спірному акті про порушення);
- допустимий, тривалий струм кабелю (згідно з главою 1.3. ПУЕ) – 41 А;
- обсяг добового споживання у період з 22.09.2024 по 30.06.2025, при напрузі 0,22 кВ, становить 97,416 кВт*год., у період з 01.07.2025 по 22.09.2025, при напрузі 0,23 кВ, становить101,844 кВ;
- період нарахувань з 22.09.2024 (один рік з дати виявлення порушення, якщо порушення виконано прихованим способом, згідно з положеннями ПРРЕЕ) по 22.09.2025 (дата складання спірного акта про порушення).
Для визначення сили струму самовільного підключення позивачем була використана величина сили струму мідного провода 2х4 мм 2 , зазначена у главі 1.3. ПУЕ, 41 А.
Матеріали справи не містять альтернативного розрахунку вартості необлікованої електричної енергії зі сторони відповідача.
При цьому колегія суддів наголошує, що уповноваженою особою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є саме представник оператора системи, і суд не має процесуальних підстав самостійно розглядати акт про порушення та здійснювати на його підставі власні технічні розрахунки за спеціальними формулами, передбаченими Правилами.
Відтак, дослідивши правильність застосування позивачем та судом першої інстанції норм матеріального права, перевіривши обґрунтованість алгоритму нарахування, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги позивача про стягнення з відповідача вартості необлікованої електроенергії у сумі 358849,99 грн є законними та обґрунтованими.
Змістом статті 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3% річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника.
З огляду на встановлений факт прострочення ФОП Пашаєва Немата Али Огли виконання основного грошового зобов`язання, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок місцевого господарського суду і в частині задоволення вимог позивача про стягнення з відповідача інфляційних втрат у сумі 717,70 грн та 3% річних у сумі 2477,54 грн.
Підсумовуючи вищевикладене, судова колегія зазначає, що доводи відповідача, наведені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи та не спростовують висновків суду першої інстанції. Вони зводяться до суб`єктивного переоцінювання доказів та ґрунтуються на неправильному тлумаченні скаржником норм матеріального та процесуального права. Матеріали справи не містять жодних обставин чи доказів, які б могли вплинути на правильність прийнятого рішення. Відтак, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені доводи є безпідставними, а апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли задоволенню не підлягає.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04) зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема судів, мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі "Трофимчук проти України" (заява №4241/03) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Зважаючи на викладене, апеляційний суд зазначає, що скаржнику надано вичерпну відповідь на всі істотні, вагомі питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і в процесуальному сенсах.
У силу приписів ч. 1 ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Під час перегляду оскаржуваного рішення зазначені в апеляційній скарзі доводи не знайшли свого підтвердження, апелянт не подав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження власних заперечень, які могли б бути прийняті та досліджені судом апеляційної інстанції в розумінні статей 73, 76-79, 86 Господарського процесуального кодексу України.
Судова колегія вважає, що суд першої інстанції на підставі сукупності досліджених доказів повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді спору судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга не можуть бути підставою для скасування ухваленого у справі рішення, а наведені в ній доводи ґрунтуються на помилковому тлумаченні скаржником норм матеріального права, застосуванні нерелевантних висновків касаційного суду та зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин справи.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26 без змін, з огляду на що апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли задоволенню не підлягає.

Судові витрати.
У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за її подання відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 271, 275-277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Пашаєва Немата Али Огли на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.04.2026 у справі №904/380/26 залишити без змін.

Справу №904/380/26 повернути до Господарського суду Дніпропетровської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження передбачено статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.
Повна постанова складена та підписана 23.06.2026.

Головуючий суддя Г.В. Левшина 

Суддя А.М. Висоцький

Суддя С.В. Вінніков