ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026	м. Дніпро	Справа № 904/6392/25	

За позовом Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради 
Позивача-2 - Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕДІКАЛ ЦЕНТР ВІСТА" 
про розірвання договору, зобов`язання повернути комунальне нерухоме майно 

Суддя Юзіков С.Г.
При секретарі судового засідання Морозі А.О.
Представники:
Прокурор - Лейченко О.В. 
Позивача-1 - Паламарчук Є.П.
Позивача-2 - не прибув
Відповідача - не прибув
СУТЬ СПОРУ:
Керівник Криворізької південної окружної прокуратури в інтересах держави в особі Криворізької міської ради звернувся до ТОВ "МЕДІКАЛ ЦЕНТР ВІСТА" з позовом, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, в якому просить:
- розірвати Договір оренди нерухомого майна, що є спільною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області № 462-16/VII-2/72, укладеного 21.03.2019 Дніпропетровською обласною радою правонаступником якої є Криворізька міська рада, Комунальним підприємством "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Медікал Центр Віста";
- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Медікал Центр Віста" (адреса, код) повернути державі в особі Криворізької міської ради нерухоме майно, а саме - вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: вул. Святогеоргіївська, будинок 8а в м. Кривому Розі у стані не гіршому порівняно з тим, у якому ТОВ "Медікал Центр Віста" їх одержало в оренду, шляхом підписання акту приймання-передачі.
Від Позивача-2 надійшли пояснення, про підтримання позову та про проведення судового засідання без участі його представника.
Від Позивача-1 надійшли письмові пояснення в яких зазначено, що об`єкт оренди відповідно до Договору оренди від 21.03.2019 з травня 2019р. (підписано акт приймання-передачі відповідно до Рішенням Криворізької міської ради № 3582 від 27.02.2019) перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Кривого Рогу. Відповідно до Договору оренди, Відповідач отримав у використання нерухоме майно за адресою: 50007, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, буд.8а. Факт передання майна також підтверджується Актом приймання-передачі об`єкта майна, який підписаний усіма сторонами. Оскільки Відповідач отримав у користування майно, в нього виник обов`язок сплачувати орендну плату. Так, дійсно відповідач на даний час в орендованих приміщеннях не здійснює господарську діяльність, однак за умовами діючого Договору оренди, відповідні обставини не звільняють останнього від обов`язку сплачувати оренду. Крім того, Позивач -1 вважає ефективним способом захисту прав - позовну вимогу про виселення Відповідача з вбудованих нежитлових приміщень загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: вул. Святогеоргіївська, будинок 8а в м. Кривому Розі.
Прокурор подав клопотання про долучення до матеріалів справи постанову державного виконавця від 23.12.2025 про повернення виконавчого документа: наказ Господарського суду № 904/2145/23 від 25.09.2023 стягувачу Управлінню комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради, яка підтверджує факт несплати Відповідачем орендної плати у спірному договорі оренди № 462-16/VII-2/72 від 21.03.2019 та акти державного виконавця від 26.01.2024, 25.09.2025, 30.12.2025, які підтверджують факт не здійснення відповідачем ТОВ "Медікал Центр Віста" господарської діяльності з медичної практики за адресою: вул. Святогеоргіївська, будинок 8а в м. Кривому Розі та факт відсутності відповідача за місцем реєстрації юридичної особи.
Позивач-2 у додаткових поясненнях підтримав позовні вимоги та зазначив, що Відповідач за зареєстрованою юридичною адресою не перебуває, що підтверджується Актами КП "Криворізька міська лікарня №1" КМР від 30.12.2024р., 30.06.2025р., 31.12.2025р. про не провадження господарської діяльності ТОВ "Медікал Центр Віста" відповідно до договору №462-16/ VІІ -2/72 від 21.03.2019. Позовна вимога про зобов`язання Відповідача повернути об`єкт нерухомості, шляхом підписання акту приймання-передачі, обумовлює безпосереднє вчинення повноважною особою Відповідача певних дій на користь стягувача. Враховуючи, що відповідач не перебуває за зареєстрованою юридичну адресу, не отримує поштову кореспонденцію за наведеною адресою, жодним чином не взаємодіє ні з Позивачем-1, ні Позивачем-2, фактичне виконання рішення суду в наведеній частині не вбачається можливим. У зв`язку з чим Позивач -2 вважає ефективним способом захисту прав - позовну вимогу про виселення Відповідача з вбудованих нежитлових приміщень загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: вул. Святогеоргіївська, будинок 8а в м. Кривому Розі.
Прокурор у письмовому клопотанні зазначив, що строк дії даного договору до 21.03.2044 включно (п. 11.1. ч. 11). Проте, Відповідач не здійснює господарську діяльність на об`єкті оренди, юридична адреса: м. Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, буд. 8а, що унеможливило будь-який зв`язок з орендарем, у тому числі шляхом внесення змін до договору оренди. Щодо позовної вимоги про повернення орендованого майна державі в особі Криворізької міської ради зазначив, що недобросовісні дії відповідача, які полягають у систематичній, протягом тривалого часу несплаті орендної плати та не поверненні орендованого майна зумовлює порушення інтересів держави в особі Криворізької міської ради Дніпропетровської області, яка є власником зазначеного нерухомого майна. Щодо позовної вимоги про зобов`язання повернути державі в особі Криворізької міської ради нежитлові приміщення, шляхом підписання акту приймання – передач, то згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 63 Закону України "Про виконавче провадження" у разі повторного невиконання без поважних причин боржником рішення, якщо таке рішення може бути виконано без участі боржника, виконавець надсилає органу досудового розслідування повідомлення про вчинення боржником кримінального правопорушення та вживає заходів примусового виконання рішення, передбачених цим Законом. Отже, навіть у випадку неявки боржника, державний виконавець наділений правом самостійно складати акт про передачу нерухомого майна стягувачеві. Вказане підтверджується виконанням рішень судів постановлених за позовами прокурора в інтересах держави у справах №№ 904/4633/23 від 26.12.2023, 205/4677/22 від 12.06.2023 та 199/3182/18 від 15.05.2023. В законодавстві норма щодо виселення містились у Житловому кодексі України, (який втратив чинність 13.01.2026) та стосувались виключно житлових приміщень.
Позивач-1 у поясненнях зазначив, що постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10 березня 2026 року в справі №910/1608/25 залишено без змін рішення судів першої та апеляційної інстанції в спорі за позовом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ТОВ "Танджерін", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - КП "Житній ринок", якими, встановивши істотне порушення умов договору оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності від 24.05.2022 № 3572 з боку відповідача, розірвано Договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності від 24.05.2022 № 3572, укладений між Департаментом, Комунальним підприємством та ТОВ "Танджерін"; ухвалено виселити ТОВ "Танджерін" з нежитлових приміщень загальною площею 4160,50 кв. м, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Верхній Вал, 16, літ. "А".
Відповідач про розгляд справи повідомлявся належно на адресу вказану у позові та ЄДР, хоча на адресу суду повернулося поштове відправлення №R 06706 305714 0 з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". 
Відповідно до ч. 7 ст.120 ГПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за можливості сповістити їх з допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає. 
Пунктом 5 ч.6 ст. 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази (ч.1 ст. 232 ГПК України).
Крім того, частиною 6 ст. 6 ГПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
В ході розгляду даної справи Господарським судом Дніпропетровської області, відповідно до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Стаття 43 ГПК України зобов`язує учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. 
Всупереч пропозицій суду, викладених в ухвалі від 19.11.2025, Відповідач відзив на позовну заву не надав, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України, справа розглядається за наявними матеріалами.
У судовому засіданні досліджено надані до справи докази.
У судовому засіданні оголошено скорочену частину рішення.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників Сторін, господарський суд
ВСТАНОВИВ:
21.03.2019 Дніпропетровською обласною радою (Орендодавець) з ТОВ "Медікал Центр Віста" (Орендар) укладено Договір оренди нерухомого майна № 462-16/VII-2/72 (далі – Договір), що є спільною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області надано в оренду вбудоване нежитлове приміщення загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг вул. Святогеоргіївська, буд. 8а.
Відповідно до умов Договору:
2.1. Об`єктом оренди є нерухоме майно - вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 420,10 кв.м., що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: 50007, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг вул. Святогеоргіївська, буд. 8а, яке знаходиться на балансі Комунального підприємства "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради.
3.1. За користування об`єктом оренди Відповідач cплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється згідно з чинним законодавством. Орендна плата за базовий місяць оренди згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною спірного договору становить 31 000, 00 грн. (тридцять одна тисяча гривень 00 копійок) без урахування ПДВ та індексу інфляції.
3.5. Орендна плата сплачується Орендарем починаючи з дата підписання акту приймання-передачі. Останнім днем сплати орендної плати є дата підписання Сторонами та Балансоутримувачем акту приймання-передачі при поверненні об`єкта оренди Орендодавцеві.
3.6. Орендна плата сплачуються Орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності Орендаря.
3.7. Орендна плата перераховується Орендарем: щомісячно не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, на рахунок Балансоутримувача в розмірі 100%, а Балансоутримувач в свою чергу- перераховує, до загального фонду обласного бюджету на рахунок Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області 70% від орендної плати.
3.8. Вартість комунальних послуг, витрат на утримання прибудинкової території, вартість послуг з технічного обслуговування інженерного обладнання та внутрішньо будинкових-мереж і т. ін. не входить до складу орендної плати та сплачується Орендарем окремо у формі та порядку, погодженому з Балансоутримувачем.
3.9. Балансоутримувач зобов`язаний здійснювати, контроль за своєчасним надходженням орендної плати.
4.1. Орендар вступає у строкове платне користування об`єктом оренди у термін, вказаний у договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього Договору та акту приймання-передачі об`єкта оренди
4.4. У разі закінчення строку дії Договору або при його розірванні Орендар зобов`язаний за актом приймання-передачі повернути об`єкт оренди Орендодавцю у стані, в якому перебував об`єкт оренди на момент передачі його в оренду, з урахуванням всіх здійснених Орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від об`єкта оренди без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди.
В акті приймання-передачі зазначається технічний стан об`єкта оренди на дату повернення.
Об`єкт оренди вважається поверненим Орендодавцю з моменту підписання Сторонами та Балансоутримувачем акта приймання-передачі.
4.5. Обов`язок по складанню акта приймання-передачі покладається на Балансоутримувача.
5.2. Орендар зобов`язаний:
5.2.2. Вносити орендні платежі своєчасно і в повному обсязі.
5.2.7 При припиненні використання об`єкта оренди за місяць до цього письмово повідомляти Орендодавця та Балансоутримувача.
5.2.13. У разі припинення або розірвання цього Договору повернути Орендодавцю об`єкт оренди, у належному стані, не гіршому ніж на момент передачі його в оренду, з врахуванням, нормального фізичного зносу, та відшкодувати Орендодавцю збитки у разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) об`єкта оренди з вини Орендаря.
6.1.2 Виступати з ініціативою щодо внесення змін до цього Договору або його розірвання в разі погіршення стану об`єкта оренди внаслідок невиконання або неналежного виконання умов цього Договору.
6.1.3 Вимагати, в тому числі шляхом звернення до суду, при несплаті Орендарем орендної плати протягом 2 (двох) місяців з дня - настання строку платежу дострокового розірвання договору про стягнення заборгованості та примусового виселення Орендаря.
11.1 Цей Договір набирає чинності з/моменту підписання його Сторонами і діє з "21" березня 2019 року до "21" березня 2044 року включно.
11.2. У разі порушення Орендарем зобов`язань по сплаті орендної плати (відповідно п. 6.12 нього Договору), договір оренди припиняється. При цьому Орендодавець зобов`язаний письмово повідомити Орендаря про припинення договору оренди. Датою припинення договору оренди є дата отримання Орендарем повідомлення про припинення договору оренди.
Орендар зобов`язаний протягом 10 днів після отримання повідомлення Орендаря про припинення договору оренди передати об`єкт оренди Орендодавцю за актом приймання передачі.
Договір підписаний Сторонами та скріплений печатками без зауважень та заперечень до нього.
21.03.2019 ТОВ "Медікал Центр Віста" (Орендар) з Дніпропетровською обласною радою (Орендодавець) і КП "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради (Балансоутримувач) підписали акт приймання-передачі в оренду нерухомого майна.
Численними актами Балансоутримувач починаючи з 15.04.2019 підтвердив, що Відповідач в орендованому приміщенні господарську діяльність з медичної практики не веде. 
22.05.2019 підписано акт приймання-передачі юридичної особи – комунального підприємства "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради з майном зі спільної власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Дніпропетровської області до комунальної власності територіальної громади міста Кривого Рогу.
Господарський суд Дніпропетровської області рішенням у справі № 904/2145/23 стягнув з Відповідача на користь Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради заборгованість за Договором оренди в розмірі 296 834,59 грн. за період з травня 2019 по лютий 2020.
Господарський суд Дніпропетровської області рішенням у справі № 904/2144/23 стягнув з Відповідача на користь Управління комунальної власності міста виконкому Криворізької міської ради заборгованість за Договором оренди в розмірі 457 917,17грн. за період з травня 2019 по лютий 2020. 
За твердженнями Прокурора, Відповідач орендну плату не вносить, господарську діяльність в орендованому приміщенні не веде, що є підставою для розірвання Договору та зобов`язання повернути орендовані приміщення шляхом підписання акту приймання-передачі.
Предметом доказування у даній справі є факт укладання договору оренду, наявність підстав для розірвання договору оренди та повернення орендованого майна.
Відповідно до ч. 3,5 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").
Право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам (ч.1 ст. 24 Закону України "Про прокуратуру").
Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді і зазначив, що існує категорія справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15.01.2009, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію: "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".
Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Водночас ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у судовому провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.
Представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянин й або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається (аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.10.2019 № 926/979/19).
Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів (аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18).
Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
За приписами ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
Згідно зі ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення, якщо інше не визначено законом або договором. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.
За загальним правилом, закріпленим у ч. 1 ст. 651 ЦК України розірвання договору допускається лише за згодою сторін. Виключенням з цього загального правила є випадки, якщо право на односторонню відмову від договору передбачене договором або законом.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.
Відтак, закон пов`язує можливість розірвання договору одночасно з наявністю істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, та з наявністю чотирьох умов, визначених ч. 2 ст. 652 ЦК України, при істотній зміні обставин, з яких сторони виходили, укладаючи договір.
У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору (ч. 3 ст. 652 ЦК України).
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його не виконання або виконання з порушенням умов, які визначені змістом зобов`язання. 
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
Згідно із ч. ч. 1, 3-4 ст. 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором. Орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати. Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно. Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності.
Частиною 2 ст. 24 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" встановлено, що договір оренди може бути достроково припинений за згодою сторін. Договір оренди може бути достроково припинений за рішенням суду та з інших підстав, передбачених цим Законом або договором.
Згідно з ч. 1 ст. 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана.
Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 
У ст. 76, 77 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. 
Згідно зі ст. 78, 79 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. 
Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). 
Згідно зі ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідач не надав суду доказів відсутності боргу, доводи Прокурора не спростував.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 420,10 кв.м, розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг вул. Святогеоргіївська, буд. 8а. перебувають на балансі Комунального підприємства "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради, та перебувають у комунальній власності.
21.03.2019 Дніпропетровською обласною радою (Орендодавець) з ТОВ "Медікал Центр Віста" (Орендар) укладено Договір оренди нерухомого майна № 462-16/VII-2/72 (далі – Договір), що є спільною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області надано в оренду вбудоване нежитлове приміщення загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг вул. Святогеоргіївська, буд. 8а.
Відповідно до п. 3.1 Договору за користування об`єктом оренди Відповідач сплачує орендну плату, розрахунок якої здійснюється згідно з чинним законодавством. Орендна плата за базовий місяць оренди згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною спірного договору становить 31 000, 00 грн. без урахування ПДВ та індексу інфляції.
Сторони в п. 3.6 Договору погодили, що орендна плата сплачуються Орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності Орендаря.
Орендна плата перераховується Орендарем: щомісячно не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, на рахунок Балансоутримувача в розмірі 100%, а Балансоутримувач в свою чергу- перераховує, до загального фонду обласного бюджету на рахунок Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області 70% від орендної плати (п. 3.7. Договору).
Відповідно до п. 11.2 цей Договір набирає чинності з/моменту підписання його Сторонами і діє з "21" березня 2019 року до "21" березня 2044 року включно.
У п. 6.1.3 Договору Сторони погодили можливість вимагати, в тому числі шляхом звернення до суду, при несплаті Орендарем орендної плати протягом 2 (двох) місяців з дня - настання строку платежу дострокового розірвання договору про стягнення заборгованості та примусового виселення Орендаря.
У разі порушення Орендарем зобов`язань по сплаті орендної плати (відповідно п.6.12 цього Договору), договір оренди припиняється. При цьому, Орендодавець зобов`язаний письмово повідомити Орендаря про припинення договору оренди. Датою припинення договору оренди є дата отримання Орендарем повідомлення про припинення договору оренди.
Орендар зобов`язаний протягом 10 днів після отримання повідомлення Орендаря про припинення договору оренди передати об`єкт оренди Орендодавцю за актом приймання передачі.
Матеріалами справи підтверджується та не спростовано Відповідачем, що орендна плата не вноситься Відповідачем, що підтверджується рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 30.08.2023 у справі № 904/2145/23 та численними актами Балансоутримувача, відповідно до яких Відповідач в орендованому приміщенні господарську діяльність з медичної практики не здійснює.
Метою укладення договору найму нерухомого майна, відповідно до якого наймодавець вступає в договірні відносини, є належне і своєчасне виконання умов договору оренди в частині використання предмету оренди та внесення орендарем орендної плати.
Комунальне майно перебуває в користуванні орендаря, який грубо та систематично порушує умови Договору, більш трьох місяців не сплачує орендну плату.
Оскільки комунальне майно перебуває в користуванні орендаря, балансоутримувач не має змоги передавати комунальне майно потенційним орендарям в користування та отримувати дохід від передачі комунального майна в оренду.
Статтею 782 ЦК України передбачено, що наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за користування річчю протягом трьох місяців підряд (ч.1). У разі відмови наймодавця від договору найму договір є розірваним з моменту одержання наймачем повідомлення наймодавця про відмову від договору (ч.2).
Відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Частиною 2 ст. 24 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у своїй постанові від 21.01.2020 № 914/252/19 дійшов висновку, що істотне порушення орендарем (наймачем) такої умови договору оренди державного (комунального) майна, як невнесення орендної плати, є достатньою правовою підставою для дострокового розірвання зазначеного договору оренди в судовому порядку
Відповідач факт систематичної несплати орендної плати за спірний об`єкт не спростував, доказів сплати заборгованості не надав.
Отже, враховуючи, що Орендарем не виконуються взяті на себе зобов`язання, що є суттєвим порушенням умов договору у розумінні ст. 610, 651 ЦК України, одним із наслідків якого, згідно зі ст. 611 цього Кодексу, є розірвання договору в судовому порядку та повернення майна орендодавцю.
Враховуючи, що орендна плата за Договором не вноситься більш ніж три місяці, суд доходить висновку, що позовні вимоги про розірвання Договору підлягають задоволенню.
Частиною 1 ст. 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.
Відповідно до ст. 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу або у стані який було обумовлено договором.
Згідно з ч. 2 ст. 795 ЦК України, повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.
Відповідно до п. 4.4. Договору у разі закінчення строку дії Договору або при його розірванні Орендар зобов`язаний за актом приймання-передачі повернути об`єкт оренди Орендодавцю у стані, в якому перебував об`єкт оренди на момент передачі його в оренду, з урахуванням всіх здійснених Орендарем поліпшень, які неможливо відокремити від об`єкта оренди без заподіяння йому шкоди, з урахуванням зносу за період строку дії договору оренди. Об`єкт оренди вважається поверненим Орендодавцеві з моменту підписання Сторонами та Балансоутримувачем акта приймання-передачі. 
22.05.2019 підписано акт приймання-передачі юридичної особи – комунального підприємства "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради з майном зі спільної власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Дніпропетровської області до комунальної власності територіальної громади міста Кривого Рогу. Тобто власником зазначених нежитлових приміщень є територіальна громада м. Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради.
З урахуванням викладеного, позовні вимоги підлягають задоволенню. виходячи з положень наведених норм права, суд вважає, що Відповідач має саме повернути державі в особі Криворізької міської ради нежитлового приміщення шляхом підписання акту приймання - передачі підлягають задоволенню.
суд вважає, що позов підлягає задоволенню. 
Згідно зі ст. 129 ГПК України судові витрати у справі слід покласти на Відповідача. 
Керуючись ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд-

В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити.
Розірвати Договір оренди нерухомого майна, що є спільною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст Дніпропетровської області № 462-16/VII-2/72, укладеного 21.03.2019 Дніпропетровською обласною радою (49004, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, 2, код 23928934) правонаступником якої є Криворізька міська рада (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна,1, код 33874388), Комунальним підприємством "Криворізька міська лікарня № 1" Дніпропетровської обласної ради (50074, Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, будинок, 8а, код 01986546) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Медікал Центр Віста" (50074, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, буд. 8А, код 41524315).

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Медікал Центр Віста" (50074, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, буд. 8А, код 41524315) повернути державі в особі Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна,1, код 33874388) нерухоме майно, а саме - вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 420,10 кв.м, що розташовані на першому та другому поверсі головного корпусу за адресою: вул. Святогеоргіївська, будинок 8а в м. Кривому Розі у стані не гіршому порівняно з тим, у якому ТОВ "Медікал Центр Віста" їх одержало в оренду, шляхом підписання акту приймання-передачі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Медікал Центр Віста" (50074, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Святогеоргіївська, буд. 8А, код 41524315) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 38, МФО 820172, Держказначейська служба України, м. Київ р/р UА228201720343160001000000291 код за ЄДРПОУ 02909938) понесені судові витрати в розмірі сплаченого судового збору - 4 844,8 грн.

Видати накази після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду у строк, передбачений ст. 256 ГПК України. 

Повний текст рішення складено 08.06.2026

Суддя С.Г. Юзіков