ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2026 року	м. Львів	Справа № 140/11931/24 пров. № А/857/6456/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Заверухи О.Б.,
суддів Гінди О.М., Матковської З.М.,

розглянувши в електронній формі у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Виконавчого комітету Луцької міської ради на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 січня 2025 року у справі за адміністративним позовом Виконавчого комітету Луцької міської ради до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області про визнання протиправним та скасування висновку,

суддя (судді) в суді першої інстанції – Мачульський В.В.,
час ухвалення рішення – не зазначено,
місце ухвалення рішення – м. Луцьк,
дата складання повного тексту рішення – не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

Виконавчий комітет Луцької міської ради звернувся в суд з адміністративним позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-08-09-006073-а від 09.08.2024.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що в результаті здійснення моніторингу закупівлі: «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам», ідентифікатор закупівлі № UA-2024-08-09-006073-а відповідачем встановлено, що Замовником безпідставно відхилена тендерна пропозиція ТОВ «МІНВІК», що за результатами аукціону визначена найбільш економічно вигідною, та не розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій відповідачем встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, зобов`язано Виконавчий комітет Луцької міської ради здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб, якими допущені порушення та проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Вважає, даний висновок про результат моніторингу закупівлі протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки ні у висновку, ні в наказі не зазначено інформації щодо конкретного виявленого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що стало підставою для початку моніторингу. Зазначає, що протоколом уповноваженої особи Замовника від 27.08.2024 тендерна пропозиція ТОВ «МІНВІК» була відхилена, у зв`язку з розбіжністю між технічними умовами та технічною специфікацією/технічним паспортом. Дані розбіжності є суттєвими та такими, що не підтверджують технічні параметри на номенклатурну позицію: Система антидронова «SKY PROTECT» (8D/50Вт). Оскільки, Технічні умови мають розбіжності з вказаними документами, а учасник не підтвердив технічні параметри на номенклатурну позицію. Тому замовник дійшов до висновку, що учасник не надав документ, що підтверджує технічні, якісні характеристики номенклатурної позиції. Учасник закупівлі ТОВ «МІНВІК» не скористався своїм правом на оскарження прийнятого рішення в органах оскарження та/або судовому порядку чим погодився з прийнятим рішенням уповноваженої особи. Крім того, на момент проведення моніторингу, договір про закупівлю виконаний в повному обсязі, а обладнання передане для потреб військової частини, яка в даний час виконує бойові завдання на сході України. Вважає, що висновок відповідача є неконкретизованим, який не містить чітких вимог на підставі чого позивач повинен здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень в подальшому, його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити спосіб усунення порушення, у непередбачених Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та Законом України «Про публічні закупівлі» випадках.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 09 січня 2025 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що під час моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба обґрунтовано встановила порушення замовником вимог законодавства у сфері публічних закупівель. Суд першої інстанції дійшов висновку, що тендерна пропозиція учасника містила суперечливі відомості щодо технічних характеристик товару, однак такі невідповідності могли бути усунуті без зміни предмета закупівлі. Незважаючи на це, замовник не надав учаснику можливості виправити виявлені невідповідності та безпідставно відхилив його пропозицію, яка була найбільш економічно вигідною, чим порушив вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178 та принципи публічних закупівель щодо економії, недискримінації учасників і об`єктивного визначення переможця. Крім того, суд першої інстанції визнав правомірним визначений Держаудитслужбою спосіб усунення порушень, оскільки він має превентивний характер, спрямований на недопущення аналогічних порушень у майбутньому та не покладає на замовника обов`язку розривати укладений договір. Відтак висновок органу державного фінансового контролю визнано законним і обґрунтованим, а підстав для його скасування суд не встановив.
Не погодившись з прийнятим рішенням, Виконавчий комітет Луцької міської ради подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задоволити повністю.
Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що повідомлення про початок моніторингу закупівлі не містило належного та конкретного обґрунтування підстав для його проведення, оскільки посилання лише на «ознаки порушення законодавства» не дає можливості встановити, які саме порушення були виявлені, що порушує принцип правової визначеності. Крім того, вказує, що тендерна пропозиція ТОВ «МІНВІК» містила суттєві розбіжності між технічними умовами та іншими документами щодо технічних характеристик обладнання, через що учасник не підтвердив відповідність товару вимогам тендерної документації. Вважає, що такі невідповідності стосувалися технічних і якісних характеристик предмета закупівлі та не могли бути усунуті шляхом надання 24 годин на виправлення помилок, тому замовник правомірно відхилив тендерну пропозицію без застосування механізму усунення невідповідностей. Також посилається на судову практику, зокрема позиції Верховного Суду, відповідно до яких відсутність або неналежне підтвердження технічних характеристик товару є самостійною підставою для відхилення тендерної пропозиції.
Представником відповідача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про безпідставність позовних вимог. Вказує, що в повідомленні про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі міститься інформація з описом підстав для здійснення моніторингу закупівлі, а саме: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. Вважає, що позивач безпідставно відхилив тендерну пропозицію ТОВ «МІНВІК», що за результатами аукціону визначена найбільш економічно вигідною. Так, учасником ТОВ «МІНВІК» в складі тендерної пропозиції надано документи, які містять суперечливу інформацію щодо технічних вимог до приладу. В порушення пункту 43 Особливостей № 1178 Замовником не було розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель, а безпідставно прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції. 
Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України).
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу з наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, позивачем проведена закупівля: «Портативні радіоелектронні засоби протидії безпілотним літальним апаратам КВЕРТУС AD KRAKEN COUNTER FPV F4 M500, 500000 UAN, 35730000-0, ДК021, 1 штука», ідентифікатор закупівлі № UA-2024-08-09-006073-а від 09.08.2024.
Відповідно до протоколу уповноваженої особи № б/н від 27.08.2024 року за результатами розгляду тендерної пропозиції ТОВ «МІНВІК» тендерна пропозиція останнього відхилена, оскільки у порівняльній таблиці зазначено технічні характеристики приладу, зокрема: «Потужність споживання Виробу: 1800 Вт. Вага комплекту: 70 кг. У технічних умовах вказано, що вага приладу не більше 50 кг, споживана потужність не більше 900 Вт.
За результатами розгляду та оцінки тендерних пропозиції учасників рішенням позивача переможцем процедури закупівлі було визначено – ТОВ «КВЕРТУС», з яким 05.09.2024 позивачем укладено договір № 497. Ціна договору складає 481 200,00 грн.
23.09.2024 Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області видано Наказ від № 46-з «Про початок моніторингу закупівель» (№ моніторингу UA-M-2024-09-24-000002), на підставі якого було проведено моніторинг закупівлі виконавчого комітету Луцької міської ради UA-2024-08-09-006073-a.
26.09.2024 УЗО Держаудитслужби у Волинській області в електронній системі закупівель оприлюднено запит про надання пояснень щодо відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «МІНВІК» та не вчинення заходів відповідно до Особливостей.
Замовником в своєму поясненні від 01.10.2024 зазначено, що документи тендерної пропозиції ТОВ «МІНВІК» такі як, технічна специфікація від 16.08.2024 № 17-16/08/2024 (файл «ТС.pdf»), технічний паспорт (файл «Паспорт РЕБ Луцьк/pdf») та характеристики з сайту https://www.dartbee.com.ua.» не бралися до уваги, адже зазначені файли створені Учасником, і скопійовані ним з тендерної документації Замовника. Розбіжності між технічними умовами та технічною специфікацією/ технічним паспортом є суттєвими та такими, що не підтверджують технічні параметри на номенклатурну позицію: Система антидронова «SKY PROTECT» (8D/50Вт). Оскільки Технічні умови мають розбіжності з вказаними документами слід зробити висновки, що учасник не підтвердив технічні параметри на номенклатурну позицію. Тому замовник дійшов до висновку, що учасник не надав документ, що підтверджує технічні, якісні характеристики номенклатурної позиції.
В електронній системі закупівель «Prozorro» відповідачем опубліковано висновок від 07.10.2024 про результати моніторингу закупівлі, згідно з яким за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «МІНВІК» встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженого постановою КМУ від 12.12.2022 № 1178.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про не обгрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі – Закон № 2939-ХІІ).
Відповідно до статті 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі – Закон № 922-VIII).
Згідно з пунктом 14 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі – аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено «Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» (далі – Особливості), пунктом 23 яких визначено, що моніторинг відкритих торгів здійснюється Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами відповідно до статті 8 Закону.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі – органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини 4 вказаної статті строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Частиною 6 статті 8 Закону № 922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У відповідності до частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі – товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Відповідно до частини 1 та 3 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Частина шоста статті 10 Закону № 922-VIII визначає, що доступ до інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель, є безоплатним та вільним. Інформація про закупівлю, визначена цим Законом, розміщується в електронній системі закупівель безоплатно через авторизовані електронні майданчики.
Судом першої інстанції встановлено, що внаслідок проведеного відповідачем моніторингу закупівлі унікальний номер UA-2024-08-09-006073-а від 09.08.2024 складено висновок, у якому встановлено порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178.
Щодо даного порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178, колегія суддів зазначає таке.
Так, Додатком 4 Замовником визначено до тендерної документації «Технічна специфікація» встановлено технічну вимогу до товару, зокрема: 4. Потужність споживання Виробу – не перевищує 1800 Вт. 5. Вага комплекту – до 70 кг».
Для підтвердження технічних вимог учасник ТОВ «МІНВІК» в складі тендерної пропозиції надав технічну специфікацію від 16.08.2024 № 17-16/08/2024 (файл «TC.pdf»), технічний паспорт (файл «Паспорт РЕБ Луцьк.pdf») та технічні умови (файл «ТУ РЕБи всі сторінки.pdf»).
В технічній специфікації у технічних характеристиках приладу зазначено: « 4. Потужність споживання Виробу – 1800 Вт. 5. Вага комплекту – 70 кг». Також, надано гарантійний лист від 15.08.2024 № 22-15/08/2024. в якому зазначено: «учасник являється виробником, товару, а саме: «Система антидронова «SKY PROTECT» (8D 50Вт).
Згідно Технічних умов вищевказаної Системи «SKY PROTECT» ( 8D 50Вт) вбачається, що вага приладу становить не більше 50 кг., споживана потужність не більше 900 Вт.
Отже, учасником ТОВ «МІНВІК» в складі тендерної пропозиції надано документи, які містять суперечливу інформацію щодо технічних вимог до приладу.
Відповідно до пункту 43 Особливостей № 1178 якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо такі забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівле, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Як вже зазначалось вище, протоколом уповноваженої особи Замовника б/н від 27.08.2024 тендерна пропозиція ТОВ «МІНВІК» відхилена, згідно з підпунктом другим пункту 44 Особливостей.
Колегія суддів зауважує, що у Додатку 4 до тендерної документації Замовника «Технічна специфікація» ним не було зазначено « 4. Потужність споживання Виробу – 1800 Вт. і більше. 5. Вага комплекту – 70 кг, і більше».
Отже, в Технічних умовах наданих в складі тендерної пропозиції ТОВ «МІНВІК» вказано технічні характеристики: «вага приладу не більше 50 кг, споживана потужність не більше 900 Вт», тобто в межах визначених Замовником технічних характеристик до приладу.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що суперечності у вищевказаних документах, є помилками, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції.
Однак, Замовником не було розміщено повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Таким чином, Замовником безпідставно відхилена тендерна пропозиція ТОВ «МІНВІК», що за результатами аукціону визначена найбільш економічно вигідною, чим не дотримано вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178.
Покликання скаржника на судову практику Запорізького окружного адміністративного суду колегія суддів відхиляє, оскільки за приписами частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на встановлені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої про обґрунтованість висновку відповідача за результатами моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-08-09-006073-а від 09.08.2024 в частині встановлення порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей № 1178 та частини першої статті 5 Закону № 922-VIII щодо дотримання таких принципів закупівлі, як максимальна економія, ефективність та пропорційність; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі. Застосування механізму усунення виявлених під час розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «МІНВІК» невідповідностей засвідчувало б фактичне виконання вимог щодо рівного ставлення до такого учасника.
Стосовно доводів скаржника щодо неправомірності визначеного Управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області способу усунення виявлених порушень шляхом недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб, якими допущені порушення та проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, колегія суддів зазначає наступне.
Органи державного фінансового контролю уповноважені проводити моніторинг закупівлі на всіх етапах процедури закупівлі, в тому числі після укладення договору про закупівлю та протягом усього строку його дії. При цьому закон не обмежує коло питань, які можуть бути предметом перевірки на кожному із етапів процедури закупівлі.
Колегія судідв враховує, що позивач в порядку визначеному частиною 1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», не звертався до Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язальної частини.
Колегія суддів звертає увагу на правові позиції, викладені в постановах Верховного Суду від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21, від 30.11.2023 у справі № 160/20811/22, в яких суд касаційної інстанції вказав, що вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення способу усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом та скерована на дотримання в подальшому правових норм під час проведення закупівель.
Верховний Суд також звернув увагу на те, що визначений у спірному висновку спосіб усунення виявлених порушень, у цій конкретній ситуації, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.
Такий підхід узгоджується також із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 15.06.2023 у справі № 160/15844/22, від 21.12.2023 у справі № 160/18147/22.
Крім того, слід зауважити, що з аналізу положень Закону № 922-VIII слідує, що саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені порушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
При цьому, саме на відповідача покладено обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо припинення договору, та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2024 у справі № 620/16034/23.
В контексті спірних правовідносин, колегія суддів зауважує, що зобов`язання позивача здійснити розгляд питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення, зокрема не вимагає розірвання договірних відносин, отже такий захід є об`єктивно співмірним та пропорційним до виявленого порушення, що свідчить про його обґрунтованість.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок контролюючого органу є обґрунтованим та прийнятий правомірно і підстави для його скасування відсутні.
Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд –
УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Луцької міської ради залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 09 січня 2025 року у справі № 140/11931/24 – без змін.
Постанову разом із паперовими матеріалами справи надіслати до суду першої інстанції для приєднання до матеріалів справи.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. Б. Заверуха 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	З. М. Матковська