Справа 556/472/26  
Номер провадження 2/556/743/2026  

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И    

11.05.2026 року Володимирецький районний суд Рівненської області в складі: 
головуючого судді - Котик Л.О.
при секретарі - Соловей Г.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Володимирець в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,- 

в с т а н о в и в :

До Володимирецького районного суду Рівненської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 06 жовтня 2016 року Виконавчим комітетом Воронківської сільської ради Володимирецького району Рівненської області, про що зроблено відповідний актовий запис №8. 
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що шлюбне життя з відповідачем не склалося через часті непорозуміння, втратили почуття любові, взаємоповаги і взаєморозуміння один до одного, бюджет різний. У них різні характери, різні погляди на життя. ОСОБА_2 перебуває за межами України де і працює. Від шлюбу мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подальше перебування у шлюбі є недоречним, оскільки практично шлюб розпався і всі можливості для його збереження вичерпані. Відповідач життям дочки не цікавиться. На примирення не згідна. Шлюб носить формальний характер, просить його розірвати. Дитину залишити проживати з матір"ю.
Вказаний позов надійшов до суду 25 лютого 2025 року.
Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 27.11.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Позивачка в судове засідання не з`явилася, в позовній заяві просила про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги задовольнити.
Належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив.
Згідно п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, дослідивши та оцінивши докази у справі, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що 06 жовтня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано шлюб Виконавчим комітетом Воронківської сільської ради Володимирецького району Рівненської області, про що зроблено відповідний актовий запис №8, що стверджується свідоцтво про шлюб, серії НОМЕР_1 .
Від спільного проживання у шлюбі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини, серії НОМЕР_2 .
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (Витяги з реєстру Володимирецької територіальної громади №2026/002920650 та №2026/002921587 від 24.02.2026). 
За визначенням поняття шлюбу, наведеним у ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Відповідно до ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. 
Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред”явлений одним із подружжя.
Згідно зі статтею 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. 
Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком. Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 200/952/18 від 30.05.2019 року у справі № 442/6319/16-ц.
Статтею 2 ЦПК України визначено, що розумність строків розгляду справи судом є однією з основних засад цивільного судочинства.
Частиною сьомою статті 240 ЦПК України визначена можливість суду у справі про розірвання шлюбу суд зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.
Водночас, у пункті 4 частини першої статті 251 ЦПК України встановлено обов`язок суду зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.
Системний аналіз наведених положень матеріального та процесуального права дає підстави для висновку, що заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. (ч.2 ст.112 СК України)
Як зазначено в постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду Верховного суду від 26.12.2018 року у справі №761/33261/16-ц, відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Закріплені у статті 111 СК України норма права є диспозитивною, тому суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства, а за обставинами справи існує реальна можливість примирення сторін.
У частинах третій та четвертій статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до статті 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що даний шлюб існує формально, позивачка миритися не бажають, проживають окремо, не підтримують сімейні відносини, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу.
Що стосується місця проживання неповнолітної дитини.
Відповідачем не спростовано, за допомогою належних та допустимих доказів, факту проживання дитини разом із матір`ю, як і не подано жодного доказу на підтвердження проживання дочки разом із ним чи наявності між сторонами спору про місце проживання дитини.
Вищевказане відповідає правовій позиції Верховного Суду, що висловлена ним у постанові від 18 липня 2022 року у справі № 405/4659/21 (Провадження № 61-5775св22).
Враховуючи, що сторони не зверталися до суду при розгляді цієї справи із вимогами про визначення місця проживання дитини з одним із батьків, суд, враховуючи принципи змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, в межах доводів та вимог позову про розірвання шлюбу, оскільки матеріали справи не містять доказів про наявність такого спору між сторонами, відповідач не подавав до суду своїх заперечень щодо проживання спільної дитини разом із матір`ю,  вважає залишити проживати дочку  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір"ю, чим лише констатує місце проживання дитини, не визначаючи та не змінюючи його.
У відповідності до ст.113 СК України особа , яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка просить залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позов.
Оскільки позовні вимоги про розірвання шлюбу задоволено, а тому з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 слід стягнути сплачений судовий збір в розмірі 1331 грн. 20 коп.
Керуючись ст.ст. 81, 141, 263, 264, 265, 268, 280-282, 352, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 56, 105, 110, 111, 112, 113,157, 160 Сімейного Кодексу України, суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу, задовольнити. 
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 06 жовтня 2016 року Виконавчим комітетом Воронківської сільської ради Володимирецького району Рівненської області, про що зроблено відповідний актовий запис №8. 
Залишити неповнолітню дитину:  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживати з матір`ю –  ОСОБА_1 .
ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1331 грн. 20 коп.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча: Котик Л.О.

Сторони: 
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ;

Відповідач:  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання за адресою згідно відповіді з ЄДДР – АДРЕСА_2 .