КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 квітня 2026 року м. Київ справа №320/53830/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кочанової П.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» до Головного управління ДПС у м.Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м.Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати винесене Головним управлінням ДПС у м.Києві податкове повідомлення-рішення від 07.11.2022 р. №304810411,
- визнати протиправними дії Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо списання в системі електронного адміністрування та зарахування грошових коштів ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431) у розмірі 7 063 988,07 грн. в рахунок погашення грошових зобов`язань за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням №304810411 від 07.11.2022 р,
- зобов`язати Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити з інтегрованої картки платника відомості щодо застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431) штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. на підставі податкового повідомлення-рішення рішення №304810411 від 07.11.2022 р. та відновити в інтегрованій картці платника показники податкової звітності Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431) за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» з урахуванням висновків суду.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржуване ППР є незаконним, оскільки, товариством було зареєстровану спірну податкову накладну своєчасно, відповідно до приписів пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України у редакції Закону №2836-IX, а саме 15 липня 2022 року, тому у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування штрафних санкцій до товариства. 
Стосовно іншої частини позовних вимог вказує, що, враховуючі, що податкове повідомлення-рішення, у даному випадку, не мало бути прийнято податковим органом, а у випадку його прийняття – скасовано, у позивача, як у платника податків не було сумнівів щодо відсутності в нього обов`язку сплачувати будь-які інші грошові зобов`язання, окрім тих, що були самостійно ним задекларовані, тому останній сплачував обов`язкові платежі, відповідно поданих до податкового органу декларацій. Проте, ЦМУ ДПС по роботі з ВПП було зараховано у системі електронного адміністрування ПДВ грошові кошти, сплачені товариством, як самостійно задекларовані податкові зобов`язання з ПДВ за травень 2023 року, у рахунок погашення заборгованості за податковим повідомленням-рішенням №304810411 від 07.11.2022, про що товариству не було відомо. Оскільки позивач переконаний, що як формування податкового повідомлення-рішення, так і спрямування коштів на погашення цього зобов`язання є незаконним наполягав на задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 21 січня 2025 року о 14:00 год. Також, щодо заявленого клопотання про поновлення строку на звернення до суду судом зазначено, що вирішення даного клопотання можливе лише під час розгляду справи по суті заявлених вимог.
У підготовчому засіданні 21 січня 2025 року судом оголошено перерву до 11 лютого 2025 року о 14:30 годині.
У підготовчому засіданні 11 лютого 2025 року судом оголошено перерву до 21 лютого 2025 року о 10:30 годині.
Підготовче засідання, призначене на 21 лютого 2025 року відкладено у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.
Судовими повістками призначено підготовче засідання на 14 березня 2025 року о 12:00 годині.
Підготовче засідання, призначене на 14 березня 2025 року відкладено до 20 травня 2025 року о 13:00 годині.
У підготовчому засіданні 20 травня 2025 року відкладено розгляд справи до 27 травня 2025 року о 9:30 годині.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2025 року зупинено провадження в адміністративній справі №320/53830/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» до Головного управління ДПС у м.Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, до набрання законної сили судовим рішенням Великої Палати Верховного Суду у справі №500/2276/24 щодо строку звернення до суду з позовами про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2025 року поновлено провадження в адміністративній справі №320/53830/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» до Головного управління ДПС у м.Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії; продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 28 жовтня 2025 року о 14 годині 00 хвилин.
У судовому засіданні 28.10.2025 року оголошено перерву до 04.11.2025 року о 14 год 00 хв.
Через електронну підсистему «Електронний суд» представником Відповідача-2 надано до суду докази направлення/вручення податкового повідомлення-рішення № 304810411 від 07.11.2022 року.
Підготовче засідання, призначене на 04.11.2025 року відкладено до 18.11.2025 року о 15 год. 00 хв.
Підготовче засідання, призначене на 18.11.2025 року відкладено 30.01.2026 року на об 11 год. 00 хв. у зв`язку з клопотанням представника позивача про відкладення розгляду справи.
Перший відповідач позов не визнав, просив у його задоволенні відмовити повністю, 10 січня 2026 року надав до суду відзив на позов, в якому наполягав на правомірності податкового повідомлення-рішення.
Позивач не погодився із позицією першого відповідача, 15 січня 2025 року надав відповідь на відзив, в якій, серед іншого, вказав, що, відповідно до положень п.69.1. ст. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, він мав право зареєструвати податкову накладну № 9 до 15 липня 2022 року, що і було ним зроблено, тому, з огляду на те, що за приписами згаданої статті, у разі звільнення платника податків від відповідальності з підстав, визначених абзацами четвертим - восьмим цього підпункту, податкові повідомлення-рішення, якими були визначені йому штрафні (фінансові) санкції та/або пеня за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, крім сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору, визначених абзацами четвертим – восьмим цього підпункту, вважаються скасованими (відкликаними) з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України», беручі до уваги, що спірна податкова накладна була зареєстрована саме 15 липня 2022 року, вбачається, що позивачем виконано умови п.69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, тому оскаржуване ППР № 304810411 від 07.11.2022 про застосування до Позивача штрафних санкцій є протиправним та таким, що прийнято Відповідачем-1 в порушення приписів ПК України. 
Другий відповідач також не визнав позов, надав відзив, в якому наполягав на відсутності протиправної бездіяльності з боку контролюючого органу, враховуючи, що штрафна (фінансова) санкція за податковим повідомленням-рішенням набула статусу узгодженого, тому останнім правомірно було зараховано платежі, здійсненні підприємством в рахунок погашення раніше сформованого боргу в порядку черговості. Крім цього другий відповідач вказує, що після отримання ухвали Київського окружного адміністративного суду у справі № 320/53830/24 від 13.12.2024 року, податковим органом виключено з обліку нараховані штрафні санкції.
Позивач не погодився із позицією другого відповідача, надав відповідь на його відзив, в якій доводив, що оскаржуване податкове-повідомлення рішення № 304810411 від 07.11.2022 вважається скасованим в силу Закону №2836-IX, тому виключенню з обліку ІКП товариства підлягають не тільки штрафні санкції за несплаченим податковим боргом, якого не існує, а й саме податкове зобов`язання ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ», відображене на підставі № 304810411 від 07.11.2022 року.
Другий відповідач надав заперечення на відповідь на відзив, в яких, серед іншого, доводив, що права позивача в частині позовних вимог про зобов`язання виключити з інтегрованої картки платника відомості щодо застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431) штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. на підставі податкового повідомлення-рішення рішення №304810411 від 07.11.2022 не є порушеними, та заявлені позивачем передчасно, адже в даному випадку у суду відсутні підстави вважати, що податковий орган, у разі скасування винесеного податкового повідомлення-рішення від 07.11.2022 № 304810411, уникатиме свого обов`язку по відображенню відомостей рішення суду по справі в інтегрованій картці платника податку.
Крім того, Центральне МУ ДПС ще раз зауважило, що згідно ухвали суду від 13.12.2024 у цій справі, ГУ ДПС у м. Києві, відповідно Порядку № 5, внесено до ІКП позивача інформацію про судове оскарження податкового повідомлення-рішення від 07.11.2022 № 304810411, тому з 24.12.2024 в ІКП виключено з облiку донарахованi штрафнi санкцiї згiдно з п. 120 1 1, 120 1 2 ст. 120 1 ПКУ за оскаржуваним повідомленням-рішенням.
30.01.2026 року представником позивача подано до суду заяву про розгляд справи без участі останнього.
Разом з цим, підготовче засідання, призначене на 30.01.2026 року відкладено до 03.02.2026 року о 15:30 год. у зв`язку з отриманням судом 30.01.2026 року о 09 год. 35 хв. повідомлення про мінування будівлі за адресою: бульвар Лесі Українки 26 корп. А та корп. Б.
У підготовче засідання, призначене на 3 лютого 2026 року о 15:30 год. з`явилися представники сторін.
У підготовчому засіданні представник Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків області клопотання про залишення позову без розгляду підтримав, просив позов залишити без розгляду.
Представник Головного управління ДПС у м. Києві підтримав клопотання Відповідача-2 про залишення позовної заяви без розгляду, просив суд залишити позовну заяву без розгляду.
У підготовчому засіданні представник позивача заперечив проти задоволення клопотання представника Відповідача-2 про залишення позовної заяви без розгляду, просив суд задовольнити клопотання про визнання поважними причини пропуску строку на звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 3 лютого 2026 року Клопотання представника позивача про визнання поважними причини пропуску строку на звернення до суду та поновлення строку на звернення до суду з позовом задоволено; визнано поважними причини пропуску строку на звернення до суду та поновити Товариству з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» строк звернення до суду; відмовлено у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.
У судовому засіданні 10.02.2026 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 24.02.2026 року о 15 год. 30 хв.
У судове засідання 24.02.2026 року з`явилися повноважені представники позивача та відповідачів. Представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Представники відповідачів заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзивах.
В судовому засіданні 24 лютого 2026 року на підставі клопотання представника позивача та відсутності заперечень зі сторони представника податкового органу суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.
Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ», код ЄДРПОУ 39865431; місцезнаходження: Україна, 01024, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 39, кв. 608, зареєстроване юридичною особою з 30.06.2015; перебуває на податковому обліку в ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків, як платник податків за основним місцем обліку з 01.01.2023, що підтверджується витягом з ЄДР; основний вид економічної діяльності, згідно КВЕД: 35.23 Торгівля газом через місцеві (локальні) трубопроводи; інші види: 06.10 Добування сирої нафти; 06.20 Добування природного газу; 09.10 Надання допоміжних послуг у сфері добування нафти та природного газу; 35.12 Передача електроенергії; 35.13 Розподілення електроенергії; 35.14 Торгівля електроенергією; 35.22 Розподілення газоподібного палива через місцеві (локальні) трубопроводи; 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами;46.90 Неспеціалізована оптова торгівля
14 липня 2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» було подано на реєстрацію податкову накладну № 9 від 28 лютого 2022 року, яку було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі податкових накладних 15 липня 2022 року під реєстраційним номером 9128252692.
Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ», за результатом якої складено акт про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» №33187/ж5/26-15-04-11 03/39865431 від 27.10.2022, у висновках якого зазначено про встановлення порушень граничних термінів реєстрації підприємством податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, визначених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та пп.69.2 ст.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу, а саме ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» порушено граничний термін реєстрації податкової накладної, виписаної у лютому 2022 року.
На підставі означеного акту перевірки першим відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 07.11.2022 №304810411, яким до позивача застосовано штрафні санкцій в розмірі 7 063 988,07 грн.
Також, судом встановлено, що 20 червня 2023 року ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» було подано податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2023 року, в якій останнім задекларовано податкових зобов`язань з податку на додану вартість у розмірі 74 278 070,00 грн.
24 червня 2023 року, у системі електронного адміністрування ПДВ відповідачем здійснено списання з рахунку позивача суми у розмірі 70 779 901,00 грн., в рахунок погашення податкового боргу, який виник на підставі оскаржуваного ППР від 07.11.2023 року.
Судом встановлено, що у лютому 2024 року Відповідач-2 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» про стягнення податкового боргу у сумі 8 177 310,20 грн.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2024 року у справі №320/5801/24 у задоволені позову ЦМУ ДПС по роботі з ВП відмовлено та встановлено обставини відсутності у ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» податкового боргу у розмірі 8 177 310,20 грн., зокрема, за період 2023 року, у тому числі липень-серпень 2023 року.
При цьому, судом встановлено, що 05 липня 2024 року Позивачем було отримано Лист Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №8438/6/31-00-04-01-01-06 від 03.07.2024 року, яким Відповідачем-2 надано відповідь, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення №304810411 від 07.11.2022 не є ані скасованим, ані відкликаним в силу Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших Законів України щодо сприяння відновлення енергетичної інфраструктури України» №2836-ІХ від 13.12.2022 року.
Отже, як вбачається з вказаного вище, про факт не скасування й не відкликання в силу Закону №2836-ІХ податкового повідомлення рішення №304810411 від 07.11.2022 Відповідачем-1, а також про дії ЦМУ ДПС по роботі з ВПП щодо незаконного зарахування в системі електронного адміністрування ПДВ грошових коштів у розмірі 7 063 988,07 грн. в рахунок погашення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення №304810411 від 07.11.2022 р., Позивач дізнався лише 05 липня 2024 року з відповіді на Адвокатський запит та наданих ЦМУ ДПС по роботі з ВПП документів.
Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним, а також, будучі переконаним у протиправності дії Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо списання в системі електронного адміністрування та зарахування грошових коштів ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» у розмірі 7 063 988,07 грн. в рахунок погашення грошових зобов`язань за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням №304810411 від 07.11.2022, а також враховуючи необхідність зобов`язати ЦМУ виключити з ІКП відомості щодо застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (фінансових) санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. на підставі означеного податкового повідомлення-рішення рішення та відновити в інтегрованій картці платника показники податкової звітності позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходячи з положень норм законодавства, які діяли на момент їх виникнення, суд зазначає таке.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Пунктом 75.1 та підпунктом 75.1.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні», своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.
Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 86.8 статті 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до підпункту "а" пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку , зокрема, постачання товарів/послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України. Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).
З урахуванням викладеного, в період існування спірних правовідносин ПК України передбачений обов`язок платників податку на додану вартість забезпечити своєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Аналіз наведеної норми ПК України свідчить, що податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
З матеріалів справи вбачається, що податкова накладна № 9 складена 28 лютого 2022 року, направлені на реєстрацію 14 липня 2022 року та зареєстрована в ЄРПН 15 липня 2022 року.
18 березня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17 березня 2020 року № 533- IX (далі - Закон № 533- IX).
У зв`язку із набранням чинності Закону №533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX та Закону України від 13 травня 2020 року № 591-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)») підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 52-1 такого змісту:
«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню».
Пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України містив чітку вказівку на темпоральний критерій незастосування штрафних санкцій за вчиненні відповідні порушення: з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.
Необхідно зазначити, що карантин Кабінет Міністрів України установив на підставі постанови від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року.
Постановою від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року №2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі - Закон № 2118-IX).
Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
В подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12 травня 2022 року № 2260-IX (далі - Закон № 2260-IX).
У зв`язку із набранням чинності 27 травня 2022 року Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України викладено у такій редакції:
«У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».
Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Отже, з 27 травня 2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин суд зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а саме з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року.
Оскільки податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26 травня 2022 року), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.
В той же час, як зазначено вище, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України установлено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки зокрема щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року.
Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (набрав чинності 03 січня 2023 року) підпункт 69.1 викладено в новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Тобто, реєстрація податкових накладних здійснена вже у період дії Закону № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, яким поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок, у тому числі щодо порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, за виключенням тих випадків, коли граничний термін їх реєстрації припадає на період з 24.02.2022 року по 27.05.2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування (за період з 24.02.2022 по 27.05.2022) в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022, з матеріалів справи судом встановлено, що спірна податкова накладна складені позивачем 28 лютого 2022 року, а була зареєстрована 15 липня 2022 року, не після, а саме 15 липня 2022 року, а тому у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.
Суд ще раз зауважує, що в період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.
При цьому, законодавець чітко вказав, що: останнім днем реєстрації податкових накладних є саме 15 липня; спеціальній строк стосується усіх податкових накладних виписаних з 1 лютого по 31 травня 2022.
Більше того, законодавець чітко визначив, що податкові повідомлення-рішення про нарахування штрафних санкцій за нібито порушення строків реєстрації податкових накладних за лютий-травень 2022 вважаються скасованими (відкликаними).
Крім того, згідно з частиною першою статті 3 Європейської конвенції про обчислення строків від 16.05.1972 строки, обчислені у днях, тижнях, місяцях і роках починаються опівночі dies a quo і спливають опівночі dies ad quem.
За змістом статті 2 цієї Конвенції термін dies a quo означає день, з якого починається відлік строку, а термін dies ad quem означає день, у який цей строк спливає.
Відповідно до частини другої статті 4 Конвенції якщо строк обчислено у місяцях або роках, день dies ad quem є днем останнього місяця чи останнього року, дата якого відповідає dies a quo, або у разі відсутності відповідної дати - останнім днем останнього місяця.
Таким чином, з урахуванням вказаних висновків, кінцевою датою реєстрації податкових накладних, складених в період з 1 лютого по 31 травня 2022, є 15 липня 2022 включно.
Як вже було зазначено вище, реєстрацію спірної накладної було здійснено позивачем саме 15 липня 2022 року.
Водночас, 03 січня 2023 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» від 13.12.2022 р. (надалі Закон №2836-IX), яким було внесено зміни до пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, у зв`язку з чим Позивач обґрунтовано вважав, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення №304810411 від 07.11.2022 вважається скасованим (відкликаним) в силу приписів Закону №2836-IX.
Враховуючи викладене суд констатує, що Головним управлінням ДПС у м. Києва протиправно прийняте податкового повідомлення-рішення № 304810411 від 07.11.2022, тому воно підлягає скасуванню, а позовні вимоги в цій частині такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дії Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо списання в системі електронного адміністрування та зарахування грошових коштів ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» у розмірі 7 063 988,07 грн. в рахунок погашення грошових зобов`язань за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням №304810411 від 07.11.2022 та зобов`язання Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити з інтегрованої картки платника відомості щодо застосування до ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. на підставі податкового повідомлення-рішення рішення №304810411 від 07.11.2022 р. та відновити в ІКП показники податкової звітності ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» з урахуванням висновків суду суд зазначає наступне.
Приписами статті 71 Податкового кодексу України встановлено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Приписами статті 72 Податкового кодексу України визначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України; від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків, звіти про підзвітні рахунки, подані від фінансових агентів; від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів; за наслідками податкового контролю; для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку, а також інформація, наведена у скарзі покупця (споживача) щодо порушення платником податків встановленого порядку проведення розрахункових операцій із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій; від центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифрової економіки, інформацію про відповідність резидентів Дія Сіті вимогам Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні», зокрема щодо включення/виключення платників податків до/з реєстру Дія Сіті.
За змістом статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.
Слід зазначити, що ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» перебуває на податковому обліку в ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків, як платник податків за основним місцем обліку з 01.01.2023, тоді як спірне податкове повідомлення-рішення №304810411 про застосування штрафних санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. прийнято Головним управлінням ДПС у м. Києві 07.11.2022.
Судом враховано, що позивач мав обґрунтовані очікування, щодо незастосування до нього штрафних санкцій за реєстрацію податкової накладної 15 липня 2022 року, в силу приписів п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, проте суд також не може залишити поза увагою, що ЦМУ ДПС по роботі з великими платниками податків не мало повноважень скасовувати прийняте іншим податковим органом податкове повідомлення-рішення, тому, враховуючи, що позивач не звертався до органів ДПС із заявою про надання інформації стосовно скасування або відкликання ППР, беручи до уваги, що станом на 01.01.2023 штрафна санкція набула статусу узгодженого податкового боргу, але не сплаченого в ІКП позивача утворився податковий борг. 
При цьому, відповідно до пп.54.5 ст.54 ПК України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.
Погашення податкового боргу платника податків врегульовано Главою 9 Податкового кодексу України.
Питання черговості погашення боргу передбачено в пп.87.9. ст.87 Глави 9 ПК України. Відповідно до цього пункту, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
При цьому, правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначені Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 р. № 321/35943 (далі Порядок № 5). Згідно п. 2 розд. І Порядку №5 терміни в цьому Порядку вживаються в таких значеннях: інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу. обліковий показник - показник, який автоматично утворюється або змінюється в ІКП у результаті застосування облікової операції до первинного показника оперативного обліку. Обліковий показник характеризує стан розрахунків платника з бюджетом та/або фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування (надміру сплачені грошові зобов`язання та суми платежів, які сплачені та будуть нараховані у наступному звітному періоді, податковий борг, нарахована / сплачена пеня, залишок заявлених та невідшкодованих сум бюджетного відшкодування, надміру сплачені суми єдиного внеску, заборгованість (недоїмка) з єдиного внеску тощо). Згідно п. 2 розд. І Порядку №5 первинні показники оперативного обліку в ІКП відображаються в хронологічному порядку. Водночас кожний первинний показник оперативного обліку фіксується в окремому рядку із зазначенням коду та його короткого опису з посиланням на реквізити первинних документів, дати його проведення з подальшим автоматичним розрахунком в ІКП первинних показників оперативного обліку.
Таким чином, оскільки на час виникнення спірних правовідносин позивач перебував на обліку у Центральному МУ ДПС, то згідно Порядку №5 в автоматичному порядку, кошти, спрямовані позивачем 24.06.2023 на сплату податку на додану вартість, направлено у рахунок погашення податкового боргу, відповідно до п.87.9 ст.87 Податкового кодексу України, в т.ч. і на сплату грошового зобов`язання визначеного згідно податкового повідомлення-рішення від 07.11.2022 №304810411 про застосування штрафних санкцій у розмірі 7 063 988,07 грн. 
Враховуючи викладені норми податкового законодавства, суд зазначає, що дії Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо списання в системі електронного адміністрування та зарахування грошових коштів ТОВ «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431) у розмірі 7 063 988,07 грн. в рахунок погашення грошових зобов`язань за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням №304810411 від 07.11.2022, станом на час виникнення спірних правовідносин, не були протиправними.
Водночас, суд враховує, що в межах цього адміністративного спору податкове повідомлення-рішення №304810411 від 07.11.2022 визнано протиправним та скасоване.
Як було зазначено вище, механізм ведення обліку сплати податків встановлено Порядком № 5.
Відповідно до положень розділу ІІ Порядку № 5, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею. Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.
Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП. Усі вартісні облікові операції та облікові показники в ІКП проводяться у гривнях з двома десятковими знаками.
Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.
Інформаційна система після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій. Облікові показники, які відображаються в ІКП, залежать від форми обліку, яка передбачена умовами адміністрування відповідного платежу, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП).
Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в інформаційній системі та не може бути присвоєний іншій ІКП.
Постійними реквізитами ІКП є: податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний територіальний орган ДПС і мають відмітку у паспорті) (далі - податковий номер); найменування - для юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) - для фізичної особи; код виду бюджету; код класифікації доходів бюджету/технологічний код класифікації єдиного внеску; дата відкриття ІКП; дата закриття ІКП; код територіального органу ДПС, в якому відкрита ІКП.
Змінними реквізитами ІКП є: дата здійснення облікової операції; код облікової операції; сума за обліковою операцією. Під час відкриття, ведення, передачі, закриття ІКП використовується інформація про платників з реєстраційних даних. Податковому органу, в якому перебуває платник за основним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за основним місцем обліку, для внесення відповідної інформації, а за неосновним місцем обліку - в режимі перегляду. Податковому органу, в якому перебуває платник за неосновним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за неосновним місцем обліку, для внесення відповідної інформації.
Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 5 працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем вносять дані до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.
Відображенню в інформаційній системі підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.
Такими матеріалами є: скарга (заява) платника податків; рішення про результати розгляду скарги (заяви); ухвала суду про відкриття провадження; рішення суду, прийняте по суті.
Залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами, зокрема, інформація з рішення суду, прийнятого по суті.
Статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) ("Скасовується в судовому порядку"/"Вручено, судовий розгляд").
У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на "Скасовується в судовому порядку"/"Вручено, судовий розгляд".
Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі "Апеляційне та судове оскарження" підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи. Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень..
У свою чергу, передумовою визнання протиправної бездіяльності суб`єкта владних повноважень є ухилення такого суб`єкта від виконання певних дій та обов`язків визначених законом. Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. 
Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. 
Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.
Аналогічний правовий підхід застосовано в постановах Верховного Суду від 21.12.2018 у справі 3813/4640/17, від 17.04.2019 у справі №342/158/17, від 18.02.2021 у справі №160/6885/19, від 16.11.2022 у справі №280/3841/21, від 24.01.2023 у справі № 420/7138/19
Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків надано суду докази, що, за наслідком судового оскарження податкового повідомлення-рішення відповідальним підрозділом вчинено відповідні дії щодо відображення в ІКП поточного стану оскарження повідомлення-рішення, в результаті чого, сума штрафних санкцій виведена з обліку, а саме згідно даних ІКП позивача з податку на додану вартість, 24.12.2024 наявний запис «виключено з облiку донарахованi штрафнi санкцiї згiдно з п. 120 1 1, 120 1 2 ст. 120 1 ПК України у зв`язку з запiзненням надходження ухвали суду (акт минулих рокiв) Судова ухвала № 320/53830/24 вiд 13.12.2024 по Податкове повiдомлення-рiшення (форма 'Н') № 304810411 вiд 07.11.2022».
З огляду на викладене, суд зазначає, що під час вирішення цієї справи другим відповідачем вчиняються своєчасні, відповідні заходи щодо правильного відображання в інтегрованій картці платника податків поточного стану розрахунків з бюджетом, відтак, у суду відсутні підстави вважати, що, за наслідком вирішення спору та прийняття рішення другим відповідачем не буде вчинено заходів щодо виключення з обліку спірної штрафної санкції.
Враховуючи викладене, беручи до уваги, що судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому, у задоволенні цих позовних вимог в цій частині слід відмовити, як передчасно заявлені. У зв`язку із викладеним, у порядку адміністративного судочинства підлягають захисту лише порушені права. Суд позбавлений можливості задовольняти вимоги на майбутнє, а відтак у цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню, як передчасно заявлені.
Решта доводів та посилань сторін у справі висновків суду не спростовують.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно положень ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Враховуючи встановлені судом обставини справи, суд доходить висновку, що позовні вимоги є частково обґрунтованими, відтак, адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Згідно з положеннями частини першої статті 139 КАС при задоволені позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрат, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 36 336,00 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією № 1071 від 29.07.2024 року.
Оскільки позов задоволено частково, з урахуванням пропорційності задоволених вимог, на користь позивача підлягають присудженню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 30 280,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м.Києві, оскільки рішення саме податкове повідомлення-рішення, прийняте Головним управлінням ДПС у м. Києві призвело до виникнення спірних правовідносин.
Керуючись статтями 2, 5-10, 72-90, 139, 242-246, 205, 250, 255, 293-295 КАС України, суд,- 
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» до Головного управління ДПС у м.Києві, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати винесене Головним управлінням ДПС у м.Києві податкове повідомлення-рішення від 07.11.2022 р. №304810411.
У задоволені решти позовних вимог – відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (код ЄДРПОУ ВП 44116011, адреса: 04116, м. Київ, Шолуденка, 33/19) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНОЛ-ЕНЕРДЖІ» (код ЄДРПОУ 39865431; місцезнаходження: Україна, 01024, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 39, кв. 608) судовий збір у розмірі 30 280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят гривень) 00 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено та підписано 30 квітня 2026 року.

Суддя Кочанова П.В.