ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

29 травня 2026 року	Справа №160/6423/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, 

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправними дії відповідача, які полягають у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення ним правил військового обліку;
- зобов`язати відповідача виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів дані про порушення ним правил військового обліку.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що після чергового оновлення інформації в додатку "Резерв+" (кнопка "оновлення документу") позивачем, з`явився напис "Порушення правил військового обліку", який також зазначається у його електронному військово-обліковому документі. Відповідно до інформації, яка відображена у електронному військово-обліковому документі позивача, то причиною звернення до Нацполіції є "Не прибули за повісткою до ТЦК та СП", дата звернення 02.11.2025 року. 17.02.2026 року адвокатом в інтересах позивача було направлено адвокатський запит на адресу відповідача з метою отримання належним чином завіреної копії повістки, доказів її направлення, а також з метою отримання інформації чи було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за порушення правил військового обліку та чи дійсно ним було порушено правила військового обліку. Вищевказаний адвокатський запит відповідач отримав, але відповіді на поставлені у запиті питання станом на дату подання позову не надав. 
Також, представником позивача було направлено заяву про виключення даних про порушення правил військового обліку з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів у зв`язку з тим, що строк притягнення до адміністративної відповідальності сплив, а також відомості до даного реєстру були внесені без притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Вищевказану заяву відповідач також отримав, але відповіді на неї не надав та не вніс зміни до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про відсутність порушення правил військового обліку з боку позивача. При цьому, позивача не було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення правил військового обліку, що підтверджується відсутністю інформації у розділі "Правопорушення" у розширених даних з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо нього. Так, інформація, яка відображається у мобільному додатку "Резерв+" та інформація, яка відображена у електронному військово-обліковому документі, дублює ту інформацію, яка була внесена органом ведення Реєстру, в даному випадку уповноваженими особами відповідача. Відповідно відповідачем було помилково внесено інформацію до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про порушення позивачем правил військового обліку, без притягнення останнього до адміністративної відповідальності. 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.03.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Витребувано від відповідача належним чином завірені копії відомостей з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів стосовно позивача правопорушення, передбаченого ст.ст.210, 210-1 КУпАП України, інформацію та її документальне підтвердження про те, що стало підставою внесення до інформаційної системи "Оберіг" відомостей про порушення ним правил військового обліку.
До суду на виконання вимог ухвали 30.03.2026 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позивачем не надано жодних доказів тому, що за даними Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, сформованими за допомогою програми "Резерв+", в розділі "Правопорушення" містяться відомості про вчинення ним адміністративного правопорушення. Відтак, при поданні звернення до органів Національної Поліції України відносно військовозобов`язаного система АІТС "Оберіг" автоматично формує у військовозобов`язаного в мобільному застосунку "Резерв +" повідомлення, про "порушення правил військового обліку". При цьому РТЦК та СП не вносить в Єдиний держаний реєстр призовників, військовозобов`язаних і резервістів відомостей "порушення правил військового обліку". Сама ж по собі наявність у застосунку "Резерв+" примітки "Порушення правил військового обліку" не свідчить, що відповідач подав в Єдиний держаний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості, про "порушення правил військового обліку". Вказана примітка свідчить лише про те, що у зв`язку з порушенням позивачем правил військового обліку, відповідачем шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС автоматично сформовано звернення до поліції щодо доставки позивача до ІНФОРМАЦІЯ_2 в зв`язку із фактичним вчиненням ним адміністративного правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП.
Натомість абз.8 п.9 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою КМУ від 23.02.2022 року № 154 визначено: територіальні центри комплектування та соціальної підтримки звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції щодо доставлення до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 КУпАП. Відповідно, відносно позивача, подано до органів Національної поліції України електронне звернення за №Е3841729. Яке сформовано автоматичною системою АІТС "Оберіг" у зв`язку з неприбуттям військовозобов`язаного за повісткою. Так, система АІТС "Оберіг" автоматично генерує у громадянина (військовозобов`язаного) у мобільному застосунку "Резерв+" повідомлення, про "порушення правил військового обліку". Відповідно, відповідачем не вносились дані, як зазначає позивач до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про порушення ним правил військового обліку. Позивачу відповідно до п.34 постанови КМУ №560 від 16.05.2024 р. "Про затвердження Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період" засобами поштового зв`язку "Укрпошта" рекомендованим поштовим відправленням було належним чином направлено повістку №4164522 на прибуття 05.07.2025 року об 09:00 год. до ІНФОРМАЦІЯ_3 . 05.07.2025 року позивач не прибув за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_3 . Крім того, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Відтак, відповідачем протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача за його відсутності не складався, відповідно постанова про притягнення останнього до адміністративної відповідальності не виносилась. Крім того, на момент подання відзиву, позивачем порушується правила військового обліку в частині не прибуття за повісткою до ТЦК та СП. За таких обставин, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
01.04.2026 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що до повноважень відповідача належить притягнення військовозобов`язаного до відповідальності за порушення правил військового обліку з прийняттям відповідної постанови у спосіб та порядку, а також і внесення до Реєстру таких даних про притягнення військовозобов`язаного до адміністративної відповідальності та даних про порушення ним правил військового обліку. Відтак саме посадові особи відповідача наділені повноваженнями вносити наведені вище дані до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які у подальшому відображаються у мобільному додатку військовозобов`язаного, а тому його доводи про внесення таких даних в автоматичному режимі, є необґрунтованими. Крім того, відповідачем не заперечується той факт, що його не було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення правил військового обліку. А також виходячи зі змісту відзиву на позовну заяву вбачається, що відповідач фактично визнає обставини, які викладені у позовній заяві. Так, відповідач не надав доказів направлення повістки на його фактичну адресу засобами поштового зв`язку, а також доказів його оповіщення про необхідність прибути до відповідача, а лише було надано копію повістки № 4164522 від 25.06.2025 року та опис, що в свою чергу також дає підстави вважати, що він не був належним чином повідомлений про виклик до відповідача і, відповідно, не мав можливості прибути до 05.07.2025 року. Тому не було факту, який можливо було б кваліфікувати як порушення ним військового обліку, достатнього для внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Враховуючи викладене, позивач просив суд позов задовольнити в повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку військовозобов`язаних у ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач, сформувавши електронний військово-обліковий документ через застосунок "Резерв+", виявив наявність у Реєстрі відмітки про порушення ним правил військового обліку.
17.02.2026 року, адвокатом в інтересах позивача було направлено адвокатський запит на адресу відповідача з метою отримання належним чином завіреної копії повістки, доказів її направлення, а також з метою отримання інформації чи було притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за порушення правил військового обліку та чи дійсно ним було порушено правила військового обліку.
Вищевказаний адвокатський запит відповідач отримав, але відповіді на поставлені у запиті питання станом на дату подання позовної заяви не надав. 
Також, представником позивача було направлено заяву про виключення даних про порушення правил військового обліку з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів у зв`язку з тим, що строк притягнення до адміністративної відповідальності позивача сплив, а також відомості до даного реєстру були внесені без притягнення останнього до адміністративної відповідальності. 
Вищевказану заяву відповідач отримав, але відповіді на неї не надав та не вніс зміни до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про відсутність порушення правил військового обліку з боку позивача. 
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд доходить наступного.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України здійснює, а також визначає загальні засади проходження в Україні військової служби Закон України "Про військовий обов`язок і військову службу" від 25.03.1992 №2232-XII (далі - Закон №2232-ХІІ).
Згідно з частинами першою, третьої статті 1 Закону №2232-ХІІ захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України. Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; приписку до призовних дільниць; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.
Відповідно до частин першої, третьої статті 33 Закону №2232-ХІІ військовий облік громадян України поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний.
Частиною п`ятою статті 33 Закону №2232-ХІІ визначено, що військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (частина перша статті 34 Закону № 2232-ХІІ).
На виконання частини п`ятої статті 33 Закону №2232-ХІІ Кабінет Міністрів України затвердив Порядок №1487, пунктом 2 якого визначено, що військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" від 16.03.2017 року №1951- VIII (далі - Закон №1951-VIII) єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Основними завданнями Реєстру є: 1) ідентифікація призовників, військовозобов`язаних, резервістів та забезпечення ведення військового обліку громадян України; 2) інформаційне забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом у мирний час та в особливий період; 3) інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку (частина перша статті 2 Закону №1951-VIII).
За приписами частин восьмої, дев`ятої статті 5 Закону №1951-VIII органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
З урахуванням зазначеного, відповідач є органом ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів та повинен забезпечувати актуалізацію його бази даних. До Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості: 1) персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; 2) службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
У свою чергу, пункт 20-1 частини першої статті 7 Закону №1951-VIII передбачає що до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать: відомості про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (дата, номер, короткий зміст протоколу та/або постанови про адміністративне правопорушення).
Таким чином, до Реєстру вносяться дані саме про притягнення до відповідальності за порушення правил обліку.
Також за приписами пункту 5 Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою КМУ від 16.05.2024 р. № 559, військово-обліковим документом призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також громадян, виключених з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 частини шостої статті 37 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", в електронній формі (далі військово-обліковий документ в електронній формі) є відображення в електронній формі відомостей про громадянина України, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також відомостей щодо звернення або повідомлення про вчинення адміністративного або кримінального правопорушення до Національної поліції.
Згідно із пунктом 6 наведеного Порядку, військово-обліковий документ в електронній формі формується засобами: 
Електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста, зокрема з використанням його мобільного додатка; 
Державного веб-порталу електронних публічних послуг у сфері національної безпеки і оборони; 
Порталу Дія, зокрема з використанням мобільного додатка Порталу Дія (Дія) (у разі технічної реалізації).
При цьому, електронним кабінетом призовника, військовозобов`язаного, резервіста є застосунок Резерв+ (https://reserveplus.mod.gov.ua/).
Згідно із офіційними даними, розміщеними на сторінці застосунку Резерв+ (https://reserveplus.mod.gov.ua/), застосунок Резерв+ є електронним кабінетом військовозобов`язаного. Електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста реалізовано у форматі застосунку Резерв+.
Відповідно до частини першої статті 14-1 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів" електронний кабінет - це персональний кабінет (захищений відокремлений веб-сервіс), за допомогою якого призовнику, військовозобов`язаному, резервісту, який пройшов електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації про його персональні та службові дані, а також до послуг. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.
Отже, аналізуючи наведені положення законодавства у сукупності, суд приходить до висновку, що дані, відображені в застосунку Резерв+ мають бути аналогічними даним, зазначеним в Єдиному електронному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів Оберіг.
Як вже встановлено судом, позивач перебуває на військовому обліку військовозобов`язаних у ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Під час оновлення персональний облікових даних, в особистому кабінеті на державному ресурсі Резерв+ (реєстр військовозобов`язаних) позивач дізнався, що ним нібито було порушено правила військового обліку. Відповідно до інформації, яка відображена у електронному військово-обліковому документі позивача, то причиною звернення до Нацполіції є "Не прибули за повісткою до ТЦК та СП", дата звернення 02.11.2025 року.
Зазначене інформація відображена в електронному військово-обліковому документі позивача. Проте, жодних постанов або протоколів про адміністративне правопорушення відносно нього складено не було.
Зокрема, диспозиція статті 210 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність саме за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку.
Відповідно до ч.3 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (додаток 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою КМУ від 30.12.2022 р. №1487) - призовники, військовозобов`язані та резервісти за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, зіпсуття або недбале зберігання військово-облікових документів, яке спричинило їх втрату, притягуються до адміністративної відповідальності згідно із Кодексом України про адміністративні правопорушення.
З огляду на викладене, позивач не був притягнутий відповідачем до адміністративної відповідальності на підставі ч.3 ст.210 КУпАП за порушення правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Оскільки факту притягнення до відповідальності позивача не було, протокол по КУпАП відносно останнього не складався, наявності будь-яких порушень військового обліку в діях позивача відповідачем не доведено.
Посилання відповідача на обставину "не прибули за повісткою до ТЦК та СП", про що міститься запис у застосунку "Резерв+" позивача, судом не приймаються, з огляду на таке.
Пунктами 28 та 29 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою КМУ від 16.05.2024 р. №560, передбачено, що виклик громадян до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки чи їх відділів, відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ під час мобілізації здійснюється шляхом вручення (надсилання) повістки (додаток 1).
У повістці зазначаються:
прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) і дата народження громадянина, якому адресована повістка;
найменування районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділів чи відповідного підрозділу розвідувальних органів, Центрального управління або регіонального органу СБУ, що видав повістку;
мета виклику до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділів чи відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіональних органів СБУ;
місце, день і час явки за викликом, -
найменування посади, власне ім`я та прізвище, підпис посадової особи, яка видала повістку, та дата її підписання - для повісток, оформлених на бланку.
Такі повістки скріплюються гербовою печаткою;
прізвище та власне ім`я керівника районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу, дата накладення кваліфікованого електронного підпису - для повісток, сформованих за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
реєстраційний номер повістки;
роз`яснення про наслідки неявки і про обов`язок повідомити про причини неявки.
Пунктом 41 постанови № 560 передбачено, що належним підтвердженням оповіщення резервіста або військовозобов`язаного про виклик до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу чи відповідного підрозділу розвідувальних органів. Центрального управління або регіональних органів СБУ є:
у разі вручення повістки - особистий підпис про отримання повістки, відеозапис вручення повістки або ознайомлення з її змістом, у тому числі відеозапис доведення акта відмови від отримання повістки (додаток 2), а також відеозапис відмови резервіста або військовозобов`язаного у спілкуванні з особою, уповноваженою вручати ПОВІСТКИ;
у разі надсилання повістки засобами поштового зв`язку:
день отримання такого поштового відправлення особою, що підтверджується інформацією та/або документами від поштового оператора, -
день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання особи. повідомленою цією особою територіальному центру комплектування та соціальної підтримки під час уточнення своїх облікових даних, -
день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення чи день проставлення відмітки про відсутність особи за адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання в установленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила територіальному центру комплектування та соціальної підтримки іншої адреси місця проживання.
Отже, законом передбачено два способи вручення повістки: або особисто під підпис про отримання повістки та відеозапис вручення повістки або ознайомлення з її змістом або надсилання повістки засобами поштового зв`язку.
Доказів направлення засобами поштового зв`язку на адресу позивача повістки/ проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати поштове відправлення/ заповненої розписки про отримання повістки - матеріали справи не містять.
Таким чином, факт вчинення позивачем правопорушення передбаченого статтею 210 КУпАП не доведено, оскільки протокол не складався, факт притягнення його до відповідальності відсутній.
Оскільки за приписами частин восьмої, дев`ятої статті 5 Закону №1951-VIII органами ведення Реєстру є, зокрема, районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, а військово-обліковим документом призовників, військовозобов`язаних та резервістів є відображення в електронній формі відомостей про громадянина України, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, в той час як такі дані військово-облікових документів формуються, зокрема, в електронному кабінеті призовника, військовозобов`язаного, резервіста у застосунку Резерв+, - відновлення порушених прав позивача належить здійснити шляхом зобов`язання саме ІНФОРМАЦІЯ_4 , як орган ведення Реєстру, вчинити певні дії.
Суд зазначає, що особиста неявка позивача до відповідача не є відомостями, які вносяться до реєстру, оскільки, як зазначалось, це не є фактом притягнення до відповідальності. 
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування у спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Приймаючи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви з викладених вище підстав. 
Згідно із ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду у розмірі 1 064,96 грн. 
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму сплаченого судового збору у розмірі 1 064,96 грн. 
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд, 

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які полягають у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 .
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_4 виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів дані про порушення ОСОБА_1 правил військового обліку.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 ) судові витрати по справі у розмірі 1 064,96 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма