Справа №522/9250/24
Провадження № 2/522/1304/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 червня 2026 року          м. Одеса

Приморський районний суду м. Одеси у складі:
головуючої – судді Косіциної В.В.,
за участі секретаря судового засідання – Гресько Б.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Одеської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-
ВСТАНОВИВ:
12 червня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява  ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Одеської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якій позивач просив стягнути Виконавчого комітету Одеської міської ради матеріальну шкоду у розмірі 268 104,00 гривень, моральну шкоду у розмірі 20 000,00 гривень та здійснити розподіл судових витрат.
За результатами автоматизованого розподілу справи між суддями, справа передана на розгляду судді Ковтун Ю.І.
Ухвалою суду від 17 червня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Встановлено, що розгляд справи здійснюватиметься в порядку загального позовного провадження. Надано відповідачеві 15-ти денний строк для подання відзиву. Підготовче засідання призначено на 08 серпня 2024 року.
08 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від Виконавчого комітету Одеської міської ради надійшов відзив, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову.
У підготовче засідання, призначене на 08 серпня 2024 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання оголошено перерву до 25 вересня 2024 року.
12 серпня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника Виконавчого комітету Одеської міської ради надійшла заява про забезпечення позову, у якій заявник просив забезпечити позов шляхом накладення арешту та заборони передачі, переміщення, переобладнання транспортного засобу, якому була завдана шкода.
Ухвалою суду від 06 вересня 2024 року у задоволенні вказаної заяви відмовлено.
23 вересня 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла заява ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи.
25 вересня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника Виконавчого комітету Одеської міської ради надійшло клопотання про витребування доказів, у якому заявник просив витребувати у позивача документи щодо переліку, обсягу та вартості робіт і визначених матеріалів по ремонту транспортного засобу, якому було завдано шкоду.
Підготовче засідання, призначене на 25 вересня 2024 року не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючої на лікарняному. Наступне підготовче засідання призначено на 05 листопада 2024 року.
05 листопада 2024 року до Приморського районного суду м. Одеси від представника Виконавчого комітету Одеської міської ради надійшло клопотання про долучення доказів, у якому заявник просив долучити до матеріалів справи копію листа Департаменту з благоустрою міста ОМР від 25.10.2024 №01-09/252 з додатками; копію листа ПРА ОМР від 18.09.2024 №01-05-5/235вх з додатками; копію листа Департаменту архівної справи та діловодства ОМР від 21.08.2024 №1423-11.1-29.
У підготовче засідання, призначене на 05 листопада 2024 року учасники справи – не з`явилися, підготовче засідання відкладено на 27.11.2024 та пізніше на 30.01.2025.
У підготовче засідання, призначене на 30 січня 2025 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи задоволено, відкладено підготовчий розгляд справи на 11 березня 2025 року.
У підготовче засідання, призначене на 11 березня 2025 року учасники справи – не з`явилися, підготовче засідання відкладено на 17.04.2025.
У підготовче засідання, призначене на 17 квітня 2025 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду від 17 квітня 2025 року закрито підготовче провадження у справі. Справу призначено до судового розгляду на 28 травня 2026 року.
28 травня 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника позивача – адвоката Риженка Дениса Олеговича про відкладення розгляду справи.
У судове засідання, призначене на 25 травня 2025 року учасники справи – не з`явилися, підготовче засідання відкладено на 30.07.2025.
Судове засідання, призначене на 30 липня 2025 року не відбулося у зв`язку із оголошенням у м. Одесі повітряної тривоги. Наступне судове засідання призначено на 24 вересня 2025 року.
У судове засідання, призначене на 24 вересня 2025 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання відкладено судовий розгляд справи на 11 листопада 2025 року.
11 листопада 2025 року до Приморського районного суду м. Одеси від Виконавчого комітету Одеської міської ради надійшли додаткові пояснення, у яких відповідач просив відмовити у задоволенні позову.
У судове засідання, призначене на 11 листопада 2025 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Оголошено перерву до 22 січня 2026 року.
Судове засідання, призначене на 22.01.2026 не відбулося у зв`язку із перебуванням головуючої – судді Ковтун Ю.І. на лікарняному.
На підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси – Шарага А.О. від 21.04.2026 року №846/26, було проведено повторний автоматизований розподіл справи між суддями, за наслідками якого вона передана на розгляд судді Косіциній В.В.
Ухвалою суду від 22 квітня 2026 року справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження. У зв`язку зі зміною складу суду, судовий розгляд розпочато з початку. Призначено проведення судового засідання на 02 червня 2026 року.
У судове засідання, призначене на 02 червня 2026 року з`явився представник позивача та представник відповідача. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання суд перейшов до стадії ухвалення рішення. Встановлено, що текст рішення буде проголошено 11 червня 2026 року.
Суд дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
ОСОБА_1 на праві власності належить транспортний засіб HYUNDAI ACCENT, д/н НОМЕР_1 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .
У позовній заяві позивачка зазначає про те, що 26 листопада 2023 року близько 21 години 00 хвилин внаслідок падіння дерева було пошкоджено т/з HYUNDAI ACCENT, д/н НОМЕР_1 , що був припаркований за адресою: м. Одеса, вул. Червона, 3.
На підтвердження вказаної обставини, позивачем було подано:
- копію талону-повідомлення єдиного обліку №32745, відповідно до якої заяву ОСОБА_1 зареєстровано і ІТС «ІП НПУ» за №32745. Зі змісту талону вбачається, що 27 листопада 2023 року надійшла заява про те, що 26.11.2023 о 21:00 за адресою: АДРЕСА_1 зафіксовано факт пошкодження т/з HYUNDAI ACCENT, д/н НОМЕР_1 в результаті падіння дерева внаслідок погіршення погодних умов;
- довідку про результати проведення перевірки інформації, викладеної в матеріалах, зареєстрованих в ЖЄО за №32634, відповідно до якого 26 листопада 2023 року до чергової частини ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення оператора 02 про те, що за адресою: АДРЕСА_2 через погіршення погодних умов впало дерево та пошкодило т/з HYUNDAI ACCENT, д/н НОМЕР_1 ;
- листа ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області від 30.11.2023 №60.3/15783, відповідно до якого керівництвом відділу організовано розгляд звернення №32634 від 26.11.2023. На підставі зібраних матеріалів було прийнято рішення згідно Закону України «Про звернення громадян».
Проте, зазначені документи лише підтверджують факт звернення ОСОБА_1 до ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області з метою фіксації події та підтверджують факт реєстрації звернення.
При цьому, розгляд таких звернень здійснюється на підставі «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого Наказом МВС України від 15.11.2017 року № 930.
Цей Порядок установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ, організацій та закладів професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян
У ч.12-13 розділу 4 Порядку зазначено, що за результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.
Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу.
Згідно ч.24-25 Розділу 4 Порядку, після закінчення перевірки і фактичного виконання прийнятого рішення звернення разом із матеріалами перевірки повертають до служби діловодства органу (підрозділу) поліції. Розглянуті звернення з усіма документами щодо їх розгляду і вирішення розміщуються у справах за хронологічним, територіальним або алфавітним принципом. Документи становлять у справі самостійну групу і вміщуються в м`яку обкладинку. У разі одержання повторного звернення або появи додаткових документів їх підшивають до цієї групи документів. Під час формування справ перевіряється правильність оформлення документів, їх повнота (комплектність). Звернення, за яким рішення не прийнято, підшивати до справи забороняється.
З зазначеного вбачається, що за результатами розгляду такого звернення мала б бути сформована довідка, яка надсилається заявнику. При цьому, за результатами розгляду звернення формуються матеріали, які зберігаються у відповідному органі поліції.
Проте, на підтвердження події правопорушення заявником не було надано ні довідки (відповіді), складеної за результатами розгляду звернення, ні будь-яких інших документів, складених (отриманих) працівниками поліції за результатами розгляду звернень ОСОБА_2 .
Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Пунктом 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою.
Згідно зі статтею 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території.
Відповідно до частини 5 статті 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону.
Частиною четвертою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб.
Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою.
У відзиві на позовну заяву Виконавчий комітет ОМР зазначає про те, що Виконавчий комітет ОМР не може бути відповідачем у справі, тоді як виконання обов`язку щодо управління багатоквартирним будинком та прилеглою територією покладено саме на ТОВ «КК «КЛЕВЕР» як на особу, з якою укладено договір про надання житлово-комунальних послуг. 
Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою.
Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (частина перша статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування»).
За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади.
До повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо (пункт 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).
Поняття благоустрою населених пунктів визначене ч. 1ст. 1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», відповідно до положень якого це комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.
За приписами ч. ч. 1, 2ст. 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста).
Статтею 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що зокрема елементами (частинами) об`єктів благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях
Правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади (частина сьома статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»).
У пункті 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Тобто дерево є елементом благоустрою.
Правилами визначено, що балансоутримувач - спеціально вповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства.
Відповідно до п. 3.1. Правил до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів, зокрема, належать зелені насадження прибудинкової території.
Згідно з п. 5.2. Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта.
Відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: - на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; - на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; - на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі (пункту 5.5. Правил).
До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян (підпунктом 7 пункту «а» ч.1 ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування»).
Отже, балансоутримувачем зелених насаджень є - уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень.
У відповідності до зазначених норм, саме до відання Одеської міської ради належить організація благоустрою м. Одеси, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан відповідних зелених насаджень.
Відповідний правовий висновок висловлено Верховним судом у постанові від 17 травня 2022 року по справі № 522/2890/20.
Як вже було зазначено, Виконавчий комітет ОМР посилається на те, що він не є належним відповідачем у справі, оскільки, житловий будинок за адресою: м. Одеса, вул. Красна, 3 перебуває в управлінні ТОВ «КК «КЛЕВЕР», а тому, саме ТОВ «КК «КЛЕВЕР» має в тому числі, здійснювати обслуговування прибудинкової території.
Проте, із зазначеними висновками не можна погодитися з огляду на наступне.
Згідно відповіді з КП «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ» від 06.12.2023, зелені насадження, розташовані за адресою: м. Одеса, вул. Червона, 3 не знаходяться на балансі та не утримуються КП «МІСЬКЗЕЛЕНТРЕСТ».
Зі змісту відповіді з Департаменту благоустрою міста ОМР від 25.10.2024 №01-09/252 вбачається, що за адресою: м. Одеса, вул. Червона, 3 прибудинкова територія перебуває на обслуговуванні ТОВ «КК «КЛЕВЕР».
Проте, Виконавчим комітетом Одеської міської ради не надано доказів на підтвердження того, що саме ТОВ «КК «КЛЕВЕР» як особа, які здійснює обслуговування прибудинкової території за адресою: м. Одеса, вул. Червона, 3 є відповідальною за утримання зелених насаджень на вказаній території, а також відповідальним за здійснення спилювання аварійних дерев, що розташовані на прибудинковій території.
У постанові Одеського апеляційного суду від 17.04.2025 року у справі № 522/9585/23-Е вказано, що організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень належить до відання саме виконавчого органу Одеської міської ради, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 16. Виконавчий комітет Одеської міської ради у межах цієї справи не надав доказів того, що на конкурсних засадах визначено балансоутримувача зелених насаджень, які розміщені за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 16, або що за їх утримання відповідає підприємство, з яким укладено договір про утримання та догляд за зеленими насадженнями. При цьому, багаторічні насадження не можуть розглядатись як окремий об`єкт права без земельної ділянки, на якій вони знаходяться, оскільки є складовою частиною земельної ділянки. Доказів будь-якого права користування земельною ділянкою комунальної форми власності у ТОВ «Керуюча компанія «Сервіс плюс», матеріали справи також не містять. У зв`язку з чим, колегія суддів не погодилася з висновком суду першої інстанції, що ТОВ «Керуюча компанія «Сервіс плюс» уклавши договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.07.2020 року №53 взяло на себе обов`язок здійснювати благоустрій в тому числі прибудинкової території за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 16. Суд, а тому міг звернутися до уповноваженого на те органу із заявою про видалення зелених насаджень, проте, не вчинив зазначені дії, у зв`язку з чим несе відповідальність перед позивачем за відшкодування заподіяної майнової та моральної шкоди. 
Виконавчий комітет ОМР та ОМР не надали доказів, які б свідчили про те, що на конкурсних засадах визначено балансоутримувача зелених насаджень, які розміщені за адресою: м. Одеса, вул. Червона, 3, або що за їх утримання відповідає підприємство, з яким укладено договір про утримання та догляд за зеленими насадженнями.
Також, не надано доказів на підтвердження того, що ТОВ «КК «КЛЕВЕР» наділено правом користування земельною ділянкою комунальної власності за адерсою: м. Одеса, вул. Червона, 3.
Тому, підстави вважати, що ТОВ «КК «КЛЕВЕР» несе відповідальність перед позивачем за відшкодування заподіяної майнової та моральної шкоди та відповідно є належним відповідачем у справі – відсутні.
У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на те, що позивачем не доведено вини Виконавчого комітету у завданні шкоди, зазначаючи при цьому, що на момент завдання шкоди були погані погодні умови.
Згідно ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є врати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.1166 ЦК України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Аналіз змісту наведених норм свідчить про те, що за загальним правилом шкода відшкодовується за наявності складу цивільного правопорушення, елементами якого є: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду (п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»).
Боржник має право доводити відсутність своєї вини (ст.1166 ЦК України).
Водночас ст.617 ЦК України передбачає, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
У пункті 1 ч.1 ст.263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили як надзвичайної або невідворотної за даних умов події.
Отже, закон визначає непереборну силу як надзвичайну або невідворотну зовнішню подію (обставину), що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла відвернути чи уникнути її дії за звичайних обставин при всій обачливості, і ця подія завдала збитків.
Згідно нормативних документів Українського гідрометеорологічного центру, зокрема Настанови по службі прогнозів і попереджень про небезпечні та стихійні явища погоди, затвердженої наказом Держгідромету України № 90 від 31 жовтня 2003 року, гроза (будь-яка), сильна злива, вітер швидкістю 15-24 м/с є небезпечними гідрометеорологічними явищами. За приписами наведеної Настанови небезпечними гідрометеорологічними явищами є явища погоди, які при досягненні певних значень (чи у випадку їхньої появи) можуть порушити виробничу діяльність деяких галузей національної економіки.
Згідно відповіді Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів від 19.12.2023 №9914-1-632/9914-10, у зв`язку із виходом активного південного циклону мінімальним атмосферним тиском у м. Одесі спостерігалися несприятливі погодні умови. З 25.11.2023 до 27.11.2023 спостерігалися дощ, мокрий сніг, кількість опадів склала 86,8 мм, налипання мокрого снігу, ожеледиця, вітер 12-18 м/с, пориви до 26 м/с.
У відповіді вказано, що 25.11.2023 видимість складала 5-7 км., дощ з 09 години 51 хвилин до 24 години 00 хвилин, кількість опадів 8,9 м.м., вітер північно-східний, 10-14 м/с, пориви 12-18 м/с. 26 листопада 2023 року (в день події) видимість склала 3 600 метрів, часом 600-300 метрів, протягом дня йшов дощ, що переходив в мокрий сніг, налипання мокрого снігу становило 15 мм, кількість опадів 67,9 м.м., вітер 9-17 м/с, пориви 15-26 м/с, висота снігового покриву 15-18 см.
У відповіді також вказано, згідно настанови з оперативного забезпечення галузей національної економіки, вітер 15/24 м/с, ожеледиця, налипання мокрого снігу 14-34 мм відносяться до небезпечних гідрометеорологічних явищ 1-го рівня небезпеки (жовтого). Вітер 25 м/с та більше, дуже сильний дощ, кількістю 50 мм і більше за 12 годин і менше відносяться до стихійних лих гідрометеорологічних явищ 2-го рівня небезпеки (помаранчевого), які б могли нанести чи нанесли збитки населенню та економіці.
25 листопада 2023 року на офіційному веб-сайті Одеської міської ради (https://omr.gov.ua/ua/news/235632/) було опубліковано попередження про небезпечні метеорологічні явища, та у якому зазначено, що протягом доби 26 листопада очікуються значні опади, хуртовина, ожеледь, налипання мокрого снігу, ожеледиця, видимість під час опадів та явищ 200-500 м, вночі пориви північного вітру, 19-24 м/с. У зв`язку з погіршенням погодних умов одеська мерія звернулася до одеситів та гостей міста з проханням бути пильними, максимально обмежити переміщення та поїздки, особливо літніх осіб, дітей та вагітних жінок. Запропоновано не залишати транспортні засоби під деревами та лініями електропередач, обережно пересуватися під деревами – внаслідок сильного поривчастого вітру та дощу можливе падіння гілок та кабелів.
Вказане у сукупності свідчить про те, що в день падіння дерева, тобто, 26 листопада 2023 року на території міста Одеси відбувалися природні явища, які за своїми характеристиками відносяться як до 1-го рівня небезпеки – жовтого (вітер 9-17 м/с, налипання снігу 15 мм, ожеледиця, мокрий сніг) так і до 2-го рівня небезпеки – помаранчевого (пориви вітру до 26 м/с, опади кількістю 50 мм і більше за 12 годин).
При цьому, вказані природні явища розпочалися за день до події, внаслідок якої було завдано шкоду транспортному засобу позивачки.
Більше того, особи, що проживають на території міста Одеси були завчано попереджені про таке небезпечне явище, та їм було запропоновано не залишати транспортні засоби під деревами та лініями електропередач, обережно пересуватися під деревами, оскільки внаслідок сильного поривчастого вітру та дощу можливе падіння гілок та кабелів
Тому, позивачка не могла не усвідомлювати ту обставину, що такі природні явища можуть завдати шкоди як національній економіці, так і фізичним та юридичним особам.
В супереч цьому, позивачка усвідомлюючи суспільну небезпечність природних явищ, що відбувалися в день завдання шкоди транспортному засобу, нехтуючи попередженням Одеської міської ради про можливе падіння дерев внаслідок сильного вітру, залишила належний їй транспортний засіб поблизу предметів, які могли нести небезпеку її транспортному засобу.
При цьому, сама позивачка до позовної заяви додає фото з місця події, з яких вбачається, що на навколишніх предметах, в тому числі на дереві, що внаслідок падіння спричинило шкоду наявний значний сніговий покрив. З фото вбачається, що дерево не містить ознак сухості, а навпаки, містить листковий покрив. Доказів на підтвердження того, що на момент падіння дерева воно перебувало у аварійному стані – надано не було.
Тому, враховуючи те, що падіння дерева відбулося внаслідок небезпечних природних явищ, які за своїми характеристиками відносяться як до жовтого так і до помаранчевого рівня небезпеки, та які виникли задовго до моменту настання події, в результаті якої було завдано шкоду позивачеві, беручи до уваги те, що ОСОБА_3 не могла не знати про існування таких явищ та не могла не усвідомлювати їх небезпеку, оскільки, була завчасно попереджена про такі явища, проте, в супереч рекомендаціям залишила належний їй транспортний засіб поряд із об`єктами підвищеної небезпеки (деревом, яке не містило ознак сухості чи аварійності), суд вважає, підстави для покладання відповідальності за завдану в наслідок падіння дерева шкоду на Виконавчий комітет Одеської міської ради – відсутній, у зв`язку з чим, у задоволенні позову в частині стягнення як матеріальної так і моральної шкоди слід відмовити.
На підставі зазначеного, керуючись ст.ст.2, 4, 12, 13, 27, 64, 76, 81, 95, 133, 141, ч.4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, 258-259, 263-265, 268, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Одеської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди– залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 24 червня 2026 року.

Суддя           Косіцина В.В.