Справа № 305/236/26
Провадження по справі 2/305/87/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

11.05.2026 Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: 
головуючого - судді Ємчука В.Е.
за участі : секретаря судового засідання Шемоти М.І.
прокурора Стеця М.М.
відповідача ОСОБА_1 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ясінянської ОТГ до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державне спеціалізоване підприємство "Ліси України" Рахівське надлісництво Філії "Карпатський лісовий офіс" про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням,

ВСТАНОВИВ :

Заступник керівника Тячівської окружної прокуратури Юрій Лазорка звернувся в суд з даним позовом мотивуючи позовні вимоги тим, що вироком Рахівського районного суду від 04.07.2025 у кримінальному провадженні N?12024071140000664 від 22.10.2024 (судова справа N?305/33/25) ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування основного покарання з іспитовим строком на 1 рік. На підставі ст. 76 КК України покладено обов?язки періодично з?являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця роботи та проживання. Як констатовано судом, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 близько 17:00 год у межах населеного пункту - с. Кваси, Рахівського району, Закарпатської області, в урочищі Тростянець, на території природно-заповідного фонду, а саме в кварталі 2 виділ 37 Квасівського лісництва, філії "Рахівське лісодослідне господарство", Державного підприємства "Ліси України" в порушення вимог ст.ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, ст. ст. 5, 12 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, вчинив самовільну порубку одного сироростучого дерева, породи "ялина", діаметром пня 60 см, внаслідок чого спричинив інтересам довкілля, тяжкі наслідки, тобто шкоду у розмірі 231766,52 гривні, яка у шістдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Надалі, ОСОБА_1 незаконно зрубану деревину розділив на 3 відрізки довжиною 3,4 м, 4,2 м та 4,2 м та 21.10.2024 під час трелювання до будинку за місцем свого проживання був виявлений працівниками лісової охорони філії "Рахівське лісодослідне господарство" Державного підприємства "Ліси України". Внаслідок вищевказаних протиправних дій ОСОБА_1 заподіяв державі в особі Ясінянської ТГ шкоду на загальну суму 231 766, 52 гривні. Вказана шкода на даний час обвинуваченим у добровільному порядку не відшкодована, що підтверджується інформацією наданою Ясінянської ТГ за № 04-07.1-17-137-26 від 09.01.2026. Крім вироку суду, винуватість ОСОБА_1 доводиться також протоколом огляду місця події та висновком експерта №CE-19/120-24/12542-ФХЕД від 04.11.2024, яким встановлено розмір заподіяної шкоди незаконним вирубуванням дерев. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб?єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також У разі відсутності такого органу. Як встановлено підпунктом 1 пункту "б" частини 1 статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Згідно зі статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно із чинним законодавством. Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного Кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків. Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013). Невжиття цивільно-правових заходів щодо стягнення вказаної шкоди до спеціального фонду Державного бюджету України та до спеціального фонду місцевих бюджетів порушує інтереси держави. При цьому пунктом 9 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128, регламентовано, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Головних управліннях Казначейства на ім?я органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевим бюджетами" Плану рахунків в розрізів територій та кодів класифікації доходів бюджету. Таким чином збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території Ясінянської ТГ, у відповідності до вимог ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Ясінянської ТГ, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів. Оскільки, незаконна порубка лісу була вчинена ОСОБА_1 . У лісовому масиві, на території природно-заповідного фонду, а саме у кварталі 2 виділ 37 Квасівського лісництва, філії "Рахівське лісодослідне господарство", Державного підприємства "Ліси України", який знаходиться в межах населеного пункту - с. Кваси, урочище "Тростянець", Рахівського району, та заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 231766, 52 гривні підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування - Ясінянською ТГ, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення територіальною громадою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором. З огляду на викладене, Тячівська окружна прокуратура звертається до суду з позовом в інтересах держави в особі Ясінянської ТГ про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток, тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Ясінянську ТГ належним чином повідомлено про представництво прокурором в суді інтересів держави з метою стягнення з відповідача матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Так, до Ясінянської ТГ направлено лист № 07.52/1-108 вих. 26 від 07.01.2026 щодо необхідності вжиття відповідних заходів, зокрема й шляхом звернення до суду, й згідно з отриманою №04-07.1-17-/37-26, територіальною громадою не вживались заходи щодо стягнення з ОСОБА_1 матеріальних збитків. На підставі викладеного, просить стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Ясінянської ТГ шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, в розмірі 231766,52 грн (двісті тридцять одна тисяча сімсот шістдесят шість гривень 52 копійки).
Ухвалою від 09.02.2026 року було відкрито провадження у справі та Відповідачу був наданий строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі на подачу відзиву на позовну заяву. 
Відповідач відзиву на позов у визначений судом строк не подав.
В судовому засіданні прокурор Стець М.М. позовні вимоги підтримав та наполягав на задоволенні позову, оскільки належними доказами доведено, що Відповідач зрубав дерево породи "Ялина", внаслідок чого державі заподіяно шкоду на суму 231766,52 гривні, ОСОБА_1 до цього часу державі шкоду не відшкодував.
Відповідач, ОСОБА_1 , в судовому засіданні не заперечуючи заподіяння ним шкоди державі в сумі 231766,52 гривні, просив розстрочити сплату шкоди, оскільки він ніде не працює, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, його сім`я перебуває у скрутному матеріальному становищі, а отже він не має змоги одразу сплатити шкоду.
Заслухавши сторони та дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до такого висновку.
Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Згідно зі статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню використання на всій території України.
Відповідно до ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно з ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Згідно з вимогами ст.ст. 105, 107, 108 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню, а у разі неможливості їх вилучення, стягується їх вартість.
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.
З досліджених під час розгляду справи матеріалів судом встановлено, що відповідно до вироку Рахівського районного суду від 04.07.2025 у кримінальному провадженні №12024071140000664 від 04.07.2025 (судова справа 305/33/25 номер провадження 1-кп/305/217/25) ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 246 КК України та призначено покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України суд ухвалив звільнити ОСОБА_1 від відбування основного покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1(один) рік. На підставі ч. 1 ст. 76 КК України покладено на ОСОБА_1 такі обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця роботи та проживання. Вказаний вирок набрав 29.01.2026 року законної сили.
Зокрема суд встановив, що 19 жовтня 2024 близько 17:00 год. у межах населеного пункту - с. Кваси, Рахівського району Закарпатської області, в урочищі Тростянець, на території природно-заповідного фонду, а саме в кварталі 2 виділ 37 Квасівського лісництва, філії «Рахівське лісодослідне господарство», Державного підприємства «Ліси України» в порушення вимог ст.ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, ст.ст. 5, 12 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ОСОБА_1 , порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, вчинив самовільну порубку одного сироростучого дерева, породи "Ялина", діаметром пня 60 см, внаслідок чого спричинив інтересам довкілля, тяжкі наслідки, тобто шкоду у розмірі 231766,52 гривні, яка у шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Заволодівши незаконно зрубаною деревиною ОСОБА_1 розділив її на 3 відрізки довжиною 3,4 м, 4,2 м та 4,2 м які 21 жовтня 2024 року під час трелювання до будинку за місцем свого проживання був виявлений працівниками лісової охорони філії "Рахівське лісове дослідне господарство", Державного підприємства "Ліси України".
В судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження ОСОБА_2 свою вину у пред`явленому обвинуваченні за ч. 1 ст. 246 КК України визнав повністю.
Цей вирок набрав законної сили 05.08.2025.
Вказана шкода на час розгляду кримінального провадження обвинуваченим не була відшкодована, цивільного позову у кримінальному провадженні не було пред`явлено.
Відповідно до ч. 5, ч. 6 128 Кримінального процесуального кодексу України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства.
Частина 4 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
У матеріалах справи наявний висновок експерта №СЕ-19/120-24/12542-ФХЕД від 04.11.2024, згідно з яким визначено розмір шкоди заподіяної лісу в кварталі 2, виділ 37 Квасівського лісництва філії "Рахівське ЛДГ" ДП "Ліси України", який проведено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665, зокрема лісовому господарству заподіяно збитків на загальну суму 231766,52 гривні.
Згідно з листом заступника керівника Тячівської окружної прокуратури - начальника Рахівського відділу Юрія Лазорка від 07.01.2026 №07.52-108 вих 26 прокурор звертався до Ясінянської ОТГ, де просив повідомити чи відшкодовані збитки, що були заподіяні ОСОБА_1 , та чи вживались або вживатимуться Ясінянською селищною радою заходи щодо стягнення матеріальних збитків.
На вказаний лист прокурора Ясінянська селищна рада надала відповідь №322/-26 від 09.01.2026 про те, що збитки, заподіяні ОСОБА_1 не відшкодовані, заходи щодо відшкодування шкоди селищною радою не вживалися та надали реквізити для сплати шкоди.
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом.
Згідно зі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу.
Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді.
Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій скарзі заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Згідно з рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 прокурор або його заступник в кожному конкретному випадку самостійно визначає і обґрунтовує в чому саме відбулося порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Як встановлено підпунктом 1 пункту «б» частини 1 статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.
Згідно зі статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно із чинним законодавством.
Відповідно до пункту 7 частини 3 статті 29, пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного Кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків. Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013).
Невжиття цивільно-правових заходів щодо стягнення вказаної шкоди до спеціального фонду Державного бюджету України та до спеціального фонду місцевих бюджетів порушує інтереси держави. При цьому пунктом 9 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128, регламентовано, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Головних управліннях Казначейства на ім`я органу Казначейства за балансовим рахунком 3311 "Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевим бюджетами" Плану рахунків в розрізів територій та кодів класифікації доходів бюджету.
Таким чином збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території Ясінянської ОТГ, відповідно до вимог ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Рахівської міської ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів.
Оскільки, незаконна порубка лісу була вчинена ОСОБА_1 на території Квасівського лісництва у кварталі 2 виділ НОМЕР_1 , то заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 231766,52 гривні підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування - Ясінянською селищною радою, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення радою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання.
Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Враховуючи, що прокурор надав обґрунтовані правові докази вини Відповідача, а останній не надав суду жодних доказів на спростування доводів позовної заяви, отже позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення лісового законодавства, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають до задоволення.
Виходячи з наведеного, враховуючи положення ст. ст. 133 та 141 ЦПК України та взявши до уваги те, що у даному спорі прокурор був звільнений від сплати судового збору, тому такий слід стягнути з ОСОБА_1 . 
Відповідно до статті 267 Цивільного процесуального кодексу України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
Водночас ч. 5 ст. 435 ЦПК України передбачає, що розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Беручи до уваги заявлене у судовому засіданні клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення, враховуючи його матеріальне становище, з метою реального виконання рішення суду, суд вважає за необхідне розстрочити виконання рішення рівними частинами на один рік.
Ухвалюючи рішення суду в частині розстрочення суми завданих збитків, суд враховує інтереси позивача та відповідача і вважає, що таке розстрочення призведе до збалансованого захисту прав та інтересів сторін у справі.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 83, 89, 141, 178, 263-265, 273, 279, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд 
ВИРІШИВ: 

Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Ясінянської ТГ (отримувач: ГУК у Закарпатській обл./Ясінянська ТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ): 37975895, банк отримувача: казначейство У країни, номер рахунку (IBAN): UA668999980333119331000007451, код класифікації доходів бюджету: 24062100) шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, в розмірі 231766,52 грн (двісті тридцять одна тисяча сімсот шістдесят шість гривень 52 копійки).
Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави 2317,67 грн (дві тисячі триста сімнадцять гривень 67 копійок) судового збору на рахунок: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 банк отримувача казначейство України (ЕАП) рахунок отримувача 908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету 22030106, призначення платежу *;101; судовий збір стягнутий з (ПІБ чи назва установи, організації з якої стягується судовий збір) на користь держави, за рішенням №305/236/26 провадження по справі 2/305/87/26).
Розстрочити виконання рішення суду про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 в загальному розмірі 231766,52 (двісті тридцять одну тисячу сімсот шістдесят шість гривень 52 копійки на 12 місяців, яка підлягає сплаті рівними частинами по 19313,87 (дев`ятнадцять тисяч триста тринадцять гривень 87 копійок) щомісячно.
Виконання цього зобов`язання розпочинається з дня набрання рішення законної сили і триває впродовж 12 послідовних місяців. Кожен платіж повинен бути внесений до останнього дня відповідного календарного місяця.
Відомості про учасників справи.
Позивач: 
Тячівська окружна прокуратура, 90500, м. Тячів, вул. Незалежності, 27, тел. (03132) 2-53-81, e-mail: rakhiv@zak.gp.gov.ua;
Ясінянська селищна рада, 90630, смт Ясіня, вул. Борканюка, 7, Рахівського району, Закарпатської області, Код ЄДРПОУ: 04351452, e-mail: info@yasinja.gov.ua;
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП, п.і. АДРЕСА_1 ;
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Державне спеціалізоване підприємство "Ліси України" Рахівське надлісництво Філії "Карпатський лісовий офіс", м. Рахів, вул. Богдана Хмельницького, 3, Закарпатської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України. 

Суддя: В.Е.Ємчук