Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
28 травня 2026 року № 520/31947/25 

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якому просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у незадоволенні по суті заяви ОСОБА_1 та невнесенні відомостей про статус ОСОБА_1 як невійськовозобов`язаного через непридатність до військової служби та виключеного з військового обліку до Єдиного державного реєстру військовозобов язаних, призовників та резервістів;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 внести відомості про статус ОСОБА_1 як непридатного до військової служби та виключеного з військового обліку до Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних.
В обґрунтування позову позивач вказав, що відповідачем протиправно не внесені до Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних, призовників та резервістів відомості про його статус як невійськовозобов`язаного через непридатність до військової служби та виключеного з військового обліку. За доводами позивача, він був визнаний непридатним до військової служби, відомості про що містяться в його військовому квитку, тому відповідні відомості мають бути зазначені в Єдиному державному реєстрі військовозобов`язаних, призовників та резервістів. Зазначене стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
Ухвалою від 15.01.2026 Харківським окружним адміністративним судом (суддя Світлана Чудних) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 03.03.2026 (підстава проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи - звільнення судді з посади) справа розподілена до провадження судді Олексія Котеньова. 
Ухвалою від 06.03.2026 прийнято справу до розгляду. 
Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, згідно з якого виклав свої заперечення проти позову, зазначивши про відсутність підстав для внесення відомостей про статус ОСОБА_1 , як непридатного до військової служби та виключеного з військового обліку до Єдиного державного реєстру військовозобов`язаних, оскільки у відповідача відповідні підстави та підтверджуючі документи відсутні, а відомості військового квитка викликають сумніви у відповідача щодо їх достовірності. Просить відмовити в задоволенні позову. 
Інші заяви по суті спору учасники не подавали.
Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.
Судом установлено, що у військовому квитку позивача серії НОМЕР_3 від 05.03.1993 наявний запис про те, що позивач визнаний непридатним до військової служби 20.04.1992 (розділ ІХ) та виключений з військового обліку з 01.09.2010 (розділ (VIII).
Разом із тим, згідно з відомостей облікової картки позивача, наявної в матеріалах справи, та роздруківки війського-облікового документу «Резерв+» останній є військовозобов`язаним та перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 . 
Позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_4 з заявою від 23.10.2024 про внесення до баз даних, у тому числі в «Оберіг» відомостей про його виключення з військового обліку.
Також, представник позивача 28.10.2025 звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_4 з адвокатським запитом щодо отримання відомостей про виключення позивача з військового обліку.
Листом від 06.11.2025 ІНФОРМАЦІЯ_5 , у відповідь на адвокатський запит представника позивача, поданий до ІНФОРМАЦІЯ_4 , було повідомлено, що позивач перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 (Близнюки). З військового обліку позивач не виключений та документів на виключення не подавав. Також, позивачу запропоновано пройти військово-лікарську комісію для встановлення стану придатності для проходження військової служби. 
По суті спірних правовідносин суд зазначає таке.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначено Законом України Про військовий обов`язок і військову службу від 25.03.1992 №2232-XIІ (далі - Закон №2232-XIІ).
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1 Закону №2232-ХІІ захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.
Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення та Державної спеціальної служби транспорту (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
Згідно з ч.1, ч. 3 та 4 ст.33 Закону №2232-XII військовий облік громадян України поділяється на облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний.
Військовий облік військовозобов`язаних та резервістів за призначенням поділяється на загальний і спеціальний.
Підстави взяття на військовий облік, зняття та виключення з нього визначені в ст. 37 Закону №2232-ХІІ.
Частиною 5 цієї статті передбачено, що виключенню з військового обліку військовозобов`язаних підлягають громадяни, які: 
- які вибули в іншу місцевість (адміністративно-територіальну одиницю) України і стали на військовий облік за новим місцем проживання;
- які призвані чи прийняті на військову службу або навчання у закладах фахової передвищої військової освіти, вищих військових навчальних закладах та військових навчальних підрозділах закладів вищої освіти;
- які направлені для відбування покарання до установ виконання покарань або до яких застосовано примусові заходи медичного характеру;
- які зараховані до військового оперативного резерву;
- в інших випадках - за рішенням Міністерства оборони України, Служби безпеки України, розвідувальних органів України.
З метою якісного проведення призову громадян на строкову військову службу за станом здоров`я, прийняття громадян на військову службу за контрактом, проведення медичного огляду військовослужбовців, військовозобов`язаних, резервістів для визначення ступеня придатності до військової служби та визначення ступеня придатності льотного складу до льотної роботи наказом Міністерства оборони України 14 серпня 2008 року затверджено Положення № 402.
Військово-лікарська експертиза здійснюється військово-лікарськими комісіями, які створюються при військових комісаріатах і закладах охорони здоров`я Міністерства оборони України, Служби безпеки України та інших військових формувань, а також Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.
Відповідно до пункту 1.1 розділу І Положення № 402 військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби призовників, військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, установлює причинний зв`язок захворювань, травм (поранень, контузій, каліцтв) та визначає необхідність і умови застосування медико-соціальної реабілітації та допомоги військовослужбовцям.
Пунктом 1.1 розділу ІІ Положення № 402 передбачено, що медичний огляд включає в себе вивчення та оцінку стану здоров`я і фізичного розвитку громадян на момент огляду в цілях визначення ступеня придатності до військової служби, навчання за військово-обліковими спеціальностями, вирішення інших питань, передбачених цим Положенням, з винесенням письмового висновку (постанови).
Під придатністю до військової служби у цьому Положенні розуміється такий стан здоров`я і фізичного розвитку громадян, який дозволяє їм виконувати передбачені статутами, інструкціями службові обов`язки з конкретної військової спеціальності у виді Збройних Сил України та інших військових формуваннях, утворених відповідно до закону (далі - інші військові формування), у мирний та воєнний час.
Медичний огляд проводиться ВЛК з метою визначення придатності, зокрема, військовослужбовців до військової служби.
За положеннями Порядку № 402 Постанова ВЛК про придатність військовослужбовця (військовозобов`язаного, резервіста) до військової служби оформлюється довідкою ВЛК, або, в окремих випадках, свідоцтвом про хворобу.
Відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 16 березня 2017 року № 1951-VIII, Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
З положень ст. 2 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», випливає, що одним з основних завдань Реєстру є ведення військового обліку громадян України.
Стаття 9 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» визначає, що призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право:
1) отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста;
2) звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Актуалізація бази даних Реєстру здійснюється на підставі відомостей, що вносяться органами ведення Реєстру, а також шляхом електронної інформаційної взаємодії (обміну відомостями) між Реєстром та інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи, передбачені цією частиною.
Судом установлено, що позивач звернувся до відповідача з заявою про внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей, які містяться у його паперовому військово-обліковому документі, а саме щодо визнання його непридатним до військової служби та виключення з військового обліку.
Водночас, як убачається з електронного військово-облікового документа, сформованого через мобільний застосунок «Резерв+», позивач на момент розгляду справи продовжує перебувати на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_4 ).
Оцінюючи надані сторонами докази, суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів проходження позивачем військово-лікарської комісії у 1992 році або у 2010 році, окрім відповідних відміток у паперовому військовому квитку.
Так, позивачем не надано довідок військово-лікарської комісії, свідоцтва про хворобу, витягів із книги протоколів засідань ВЛК чи інших документів, які б підтверджували факт проходження військово-лікарської експертизи та прийняття уповноваженою ВЛК постанови про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку.
При цьому суд зазначає, що відповідно до вимог Положення №402 за результатами проходження військово-лікарської комісії відповідне рішення ВЛК оформлюється у встановленому порядку, відображається у книгах протоколів засідань ВЛК, облікових документах військовозобов`язаного, а також підтверджується відповідними медичними та військово-обліковими документами.
За відсутності таких документів суд позбавлений можливості перевірити дотримання передбаченої законодавством процедури визнання позивача непридатним до військової служби та його виключення з військового обліку.
Відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказує на відсутність таких документів. 
Позивачем відповідних документів суду не подано. 
Суд також ураховує, що внесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів є юридично значимою дією, яка має здійснюватися виключно на підставі належних документів та у порядку, прямо визначеному законодавством України.
Крім того, листом від 06.11.2025 ІНФОРМАЦІЯ_5 позивачу повідомлено, що позивач перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 (Близнюки), з військового обліку позивач не виключений та документів на виключення не подавав. 
Позивачем зазначених обставин не спростовано.
Також, зазначеним листом було запропоновано позивачу пройти військово-лікарську комісію для встановлення стану придатності для проходження військової служби. Відомостей щодо проходження позивачем медичного огляду матеріали справи не містять. 
Окрім того, матеріали справи містять лист ІНФОРМАЦІЯ_6 , з якого вбачається, що відповідачем з метою перевірки наявності підстав для внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів було направлено запит до ІНФОРМАЦІЯ_7 , у якому позивач раніше перебував на військовому обліку.
Як убачається з отриманої відповіді, ІНФОРМАЦІЯ_7 не володіє інформацією та не має у своєму розпорядженні жодних підтверджуючих документів щодо виключення позивача з військового обліку військовозобов`язаних.
Наведені обставини, у сукупності з відсутністю у матеріалах справи належних документів військово-лікарської комісії, свідоцтва про хворобу, витягів із протоколів ВЛК чи інших офіційних документів, які б підтверджували прийняття компетентним органом рішення про непридатність позивача до військової служби з виключенням з військового обліку, обґрунтовано ставлять під сумнів факт дотримання встановленої законом процедури виключення позивача з військового обліку та достовірність відомостей, внесених до його паперового військово-облікового документа.
Оцінивши наведені сторонами доводи, а також дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявності передбачених законом підстав для внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про його виключення з військового обліку, у зв`язку із чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236 293, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення у повному обсязі виготовлено 28 травня 2026 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ