К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2026 року місто Київ

справа № 761/11742/25 
апеляційне провадження № 22-ц/824/5383/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,

за участю секретаря судового засідання:Приходька Р.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр", подану представником Комарчук Іриною Борисівною, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва у складі судді Фролової І.В. від 21 жовтня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр" про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст обставин справи

У березні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр" (далі - ТОВ "Перший український експертний центр", Товариство) про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Житловий будинок АДРЕСА_2 знаходиться на балансі та експлуатується ТОВ "Перший український експертний центр", що підтверджується витягом № 3 з протоколу засідання Правління ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 15 серпня 2012 року № 29 та Актом приймання-передачі даного будинку з балансу ПАТ ХК "Київміськбуд" на баланс ТОВ "Перший український експертний центр" у Шевченківському районі міста Києва.

У грудні 2023 року після рясних атмосферних опадів позивачем було виявлено ознаки залиття квартири, що виникло внаслідок затікання води через зовнішню огороджувальну стіну багатоквартирного будинку, під шви між цегляної кладки у її глиб.

Позивач у телефонному режимі повідомив ТОВ "Перший український експертний центр" про залиття квартири та просив направити комісію для обстеження зовнішньої огороджувальної стіни будинку і пошкодженого залиттям приміщення квартири. Проте відповідач не направив комісію для обстеження квартири після залиття, у зв`язку з чим наслідки залиття квартири зафіксовано комісією за участі співвласників будинку, про що складено акт, у якому зафіксовані пошкодження у квартирі.

Згідно висновку експерта № 29/06-24 від 12 липня 2024 року, розмір майнової шкоди, внаслідок пошкодження квартири становить 96 593 грн. У висновку експерта зазначено причини завдання шкоди, а саме: залиття атмосферними опадами сталося внаслідок неякісно виконаного та влаштованого захисного металевого фартуха та крапельника, що міститься на торці залізобетонного перекриття між першим рівнем квартири № 29 та її мансардним поверхом вздовж приміщення № 6 за планом технічного паспорту, оскільки вони не виконують захисну функцію щодо відводу атмосферних опадів від огороджувальних конструктивних елементів, внаслідок чого спричинено проникнення води крізь шви цегляної кладки огороджувальної зовнішньої стіни на першому рівні квартири.

ТОВ "Перший український експертний центр" не вживало заходів щодо ремонту зовнішньої огороджувальної стіни та усунення причин залиття, що спричинило шкоду майну позивача.

Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив стягнути з ТОВ "Перший український експертний центр" матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири у розмірі 96 593 грн.

13 жовтня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про збільшення позовних вимог, у якій просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири у розмірі 227 221 грн 56 коп.

Заява обґрунтована тим, що розмір майнової шкоди, вказаний у позовній заяві, було визначено на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали.

За час розгляду справи позивач був вимушений провести ремонті роботи у квартирі за власний рахунок та 28 серпня 2025 року уклав з ТОВ "УКРБУД РЕСТАВРАЦІЯ" договір підряду № 28/07-25.

Згідно акту № 01 приймання виконаних робіт від 15 вересня 2025 року, підрядник ТОВ "УКРБУД РЕСТАВРАЦІЯ" виконав роботи обумовлені договором підряду № 28/07-25 від 28 серпня 2025 року на загальну суму 227 221 грн 56 коп., що є реальною вартістю майнової шкоди, завданої залиттям квартири атмосферними опадами, що сталося через неналежне виконання відповідачем ремонтних робіт зовнішньої огороджувальної стіни будинку.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року позов ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з ТОВ "Перший український експертний центр" на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири, у розмірі 227 221 грн 56 коп. та судовий збір у розмірі 968 грн 96 коп.

Рішення мотивоване тим, що майнова шкода, завдана позивачу, підлягає відшкодуванню у повному обсязі відповідачем, який не виконав свій обов'язок з утримання та здійснення контролю за технічним станом будинку, до якого відноситься зовнішня огороджувальна стіна багатоквартирного будинку.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та її узагальнені доводи

У поданій апеляційній скарзі представник ТОВ "Перший український експертний центр" - Комарчук І.Б., посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. 

Скаржник зазначає, що судом першої інстанції неправильно встановлено обставини справи та як наслідок невірно зазначено, що будинок АДРЕСА_2 знаходиться на балансі відповідача, тоді як згідно з актом приймання-передачі житлового комплексу від 1 жовтня 2012 року даний будинок передано Товариству на подальшу експлуатацію та обслуговування, а не на баланс. Відповідач не є управителем будинку, а лише надає послуги з утримання будинку та прибудинкової території.

Вважає, що оскільки мешканці будинку АДРЕСА_2 не визначилися із формою управління будинком, то такий будинок перебуває у власності всіх співвласників квартир та нежитлових приміщень, а відтак і здійснення ремонтних робіт покладається на співвласників будинку.

Суд першої інстанції, досліджуючи висновок експерта № 29/06-24 від 12 липня 2024 року, дійшов хибного висновку про наявність вини відповідача у завданій позивачу матеріальній шкоді.

Також судом безпідставно покладено в основу рішення Акт про залиття від 15 грудня 2023 року, оскільки такий акт підписаний лише позивачем та власниками квартир № 28 та № 30 . Однак, даний акт складено за відсутності представників Товариства та його екземпляр не було надіслано Товариству, що суперечить вимогам чинного законодавства.

Крім того, вважає, що акт від 15 грудня 2023 року, складений позивачем та власниками квартир № 28 та № 30 не відповідає формі та змісту, оскільки в ньому ОСОБА_1 зазначений як власник, тоді як власником квартири позивач став лише 2 квітня 2024 року, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину; не вказана завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); акт складений із зазначенням висновків та рекомендацій, які є припущеннями.

Судом не досліджено акт від 15 грудня 2023 року, складений комісією у складі працівників ТОВ "Перший український експертний центр".

Також судом не враховано, що наданий позивачем висновок експерта від 12 липня 2024 року № 29/06-24 є неналежним та недопустимим доказом, оскільки у ньому в порушення вимог частини 5 статті 106 ЦПК України не зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду.

Вказує, що згідно договору підряду від 28 серпня 2025 року, укладеного між позивачем та ТОВ "УКРБУД РЕСТАВРАЦІЯ", ремонтні роботи - це роботи по ремонту фасаду, що належить до капітального ремонту. Проте, здійснення капітального ремонту не передбачено переліком послуг ТОВ "Перший український експертний центр" з утримання будинку та прибудинкової території.

Вважає, що положення договору підряду від 28 серпня 2025 року свідчать про проведення ремонтних робіт, які не відповідають рекомендаціям комісії працівників Товариства; підписаний по договору підряду акт приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2025 року був підписаний наперед 15 вересня 2025 року; укладення договору відбулося з власної ініціативи позивача та без залучення Товариства; ціна у договорі підряду є завищеною та неспівмірною відносно пошкоджень; до матеріалів справи не надано документи, що свідчать про оплату.

Наголошує, що відсутня вина відповідача у завданні позивачу матеріальної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача, протиправність поведінки не доведено належними та допустимими доказами.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_1 відзив на апеляційну скаргу не подав.

Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання 

Представник ТОВ "Перший український експертний центр" - Бондар Ю.Ю. в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу з наведених в ній підстав та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважав, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом установлено, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Згідно витягу з протоколу засідання правління ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 15 серпня 2012 року № 29 та акту приймання-передачі житлового комплексу від 1 жовтня 2012 року, житловий будинок АДРЕСА_2 , у якому знаходиться квартира позивача, передано на баланс та обслуговування ТОВ "Перший український експертний центр".

У грудні 2023 року сталося залиття квартири АДРЕСА_1 .

15 грудня 2023 року комісією у складі співвласників багатоквартирного будинку складено акт № 1 про залиття квартири позивача, у якому зазначено, що всередині приміщення виявлено відшарування, здуття та тріщини на поверхні декоративного оздоблення стін (венеціанської штукатурки), тріщини на гіпсокартоні під оздобленням, підвіконні ламіновані дошки містять сліди відшарування від основи ДСП. Причиною залиття є аварійний стан зовнішньої огороджувальної стіни будинку, відшарування цегли та утворення тріщин у стіні.

Згідно акту від 15 грудня 2023 року, складеного працівниками ТОВ "Перший український експертний центр", за результатами обстеження квартири АДРЕСА_1 , щодо пошкодження житлового приміщення, виявлено відшарування фарби та плями на відкосах трьох вікон, на стелі та стіні навколо вікон в гостьовій кімнаті на 12-му поверсі. Перелічені пошкоджені місця сухі, вологи не виявлено. По периметру вікон відчувається холодний протяг. Зовні на фасаді будинку, в районі зазначених вікон, виявлено сліди потьоків з тераси. Тераса знаходиться на 13-му поверсі та є власністю мешканця квартири № 29 . Також між першим та другим, між другим та третім вікнами 12-го поверху до фасаду прикріплені телевізійні антени - тарілки.

Власнику квартири № 29 рекомендовано ущільнити вікна гостьової кімнати 12-го поверху по периметру; улаштувати водовідвід з тераси для запобігання стіканню води по фасаду; перевірити ущільнення кріплення антен - тарілок до фасаду.

1 травня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до ТОВ "Перший український експертний центр" з повідомленням про проведення будівельно-технічної експертизи внаслідок залиття квартири та проханням направити представника для участі в огляді квартири 14 травня 2024 року о 10 годині 00 хвилин. 

12 липня 2024 року експертом Черніним Я.О. складено висновок № 29/06-24, згідно якого розмір завданої ОСОБА_1 майнової шкоди, внаслідок пошкодження квартири, становить 96 593 грн.

Згідно висновку № 29/06-24 від 12 липня 2024 року, причиною завдання шкоди є залиття атмосферними опадами неякісно виконаного та влаштованого захисного металевого фартуха та крапельника, що міститься на торці залізобетонного перекриття між першим рівнем квартири № 29 та її мансардним поверхом (тераса мансардного поверху, що обслуговується) вздовж приміщення № 6 за планом технічного паспорту, оскільки вони не виконують захисну функцію щодо відводу атмосферних опадів (відрив струї рідини) від огороджувальних конструктивних елементів, внаслідок чого спричинено проникнення води крізь шви цегляної кладки огороджувальної зовнішньої стіни на 1-му поверсі. 

28 серпня 2025 року між ОСОБА_1 та ТОВ "УКРБУД РЕСТАВРАЦІЯ" укладено договір підряду № 28/07-25, пунктом 1.1. якого визначено, що підрядник з використанням власних матеріалів, інструментів та обладнання, зобов`язується виконати та передати замовнику роботи з відновлення гідроізоляції, усунення протікань зовнішньої огороджувальної стіни та ліквідації наслідків затікань в приміщенні № 6 квартири № 29, розташованої на 12-му поверсі житлового будинку АДРЕСА_1 , а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані підрядником роботи.

Згідно акту № 01 приймання виконаних робіт, підписаного сторонами 15 вересня 2025 року, підрядник ТОВ "УКРБУД РЕСТАВРАЦІЯ" виконало роботи, обумовлені договором підряду № 28/07-25 від 28 серпня 2025 року на загальну суму 227 221 грн 56 коп. 

Позиція суду апеляційної інстанції

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.

Порядок забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством визначено Законом України "Про житлово-комунальні послуги".

Відповідно до статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Статтею 24 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначені права та обов'язки балансоутримувача.

Так, балансоутримувач має право: здійснювати функції утримання на балансі переданого йому за договором з власником майна та управляти їм чи передавати за договором повністю або частково функції управління управителю; визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна; приймати рішення щодо використання коштів на виконання капітального та поточного ремонтів тощо.

При цьому, балансоутримувач зобов'язаний: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі тощо.

Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 150 від 10 серпня 2004 року на виконання положень Закону України "Про житлово-комунальні послуги", передбачено такі види надання послуг суб`єктами господарювання у сфері житлово-комунальних послуг, як ремонт або відновлення окремих місць облицювання фасадів будівель; забивання тріщин у місцях примикання підлоги (даху) балкону до стін; дрібний ремонт бетонних та залізобетонних стін в окремих місцях; ремонт та заміна окремих місць в облицюванні стін; частковий ремонт настінних жолобів, карнизних звисів та водостічних труб.

Установивши, що залиття приміщень квартири позивача, що мало місце у грудні 2023 року, сталося саме через неякісно влаштований захисний металевий фартух на крапельник на торці залізобетонної стіни, обов`язок обслуговування та ремонту якої покладено на відповідача, який неналежно виконував свої обов`язки щодо обслуговування та ремонту фасаду будинку, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що завдані позивачу збитки підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача з підстав, передбачених статтею 1166 ЦК України, оскільки позивач довів наявність протиправної поведінки відповідача, внаслідок якої виникли збитки, прямий причинний зв`язок між діями відповідача та збитками, понесеними позивачем та наявність вини відповідача у їх виникненні.

Доводи апеляційної скарги про те, що ТОВ "Перший український експертний центр" не є балансоутримувачем та управителем будинку, в якому розташована квартира позивача, спростовуються наявними у матеріалах справи доказами, а саме витягом № 3 з протоколу засідання Правління ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 15 серпня 2012 року № 29 та актом від 1 жовтня 2012 року про приймання-передачі житлового комплексу за адресою: АДРЕСА_2 , у яких чітко зазначено, що будинок передається Товариству на баланс та обслуговування (а.с. 50-55).

З огляду на викладене, є безпідставними доводи скаржника про те, що здійснення ремонтних робіт покладається на співвласників будинку, які не визначилися із формою управління будинком.

Також безпідставними є доводи апеляційної скарги про недоведеність вини відповідача у заподіянні позивачу шкоди внаслідок залиття належної йому квартири, оскільки, як указувалося вище, у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини, а відповідач не довів свою невинуватість у заподіянні такої шкоди позивачу та відповідно не надав доказів, які б спростовували наявність його вини у залитті квартири позивача.

Колегія суддів приймає до уваги доводи скаржника про те, що у наданому позивачем висновку експерта не дотримано вимог частини 5 статті 106 ЦПК України та не зазначено, що висновок підготовлено для суду.

Водночас, відсутність такої вказівки у висновку експерта, який надано позивачем, не спростовує висновків суду про завдання позивачу майнової шкоди з вини відповідача, адже у матеріалах справи наявні інші письмові докази, надані позивачем, зокрема акт № 1 від 15 грудня 2023 року про залиття квартири, складений позивачем та співвласниками багатоквартирного будинку.

У свою чергу доводи скаржника про те, що наданий позивачем акт про залиття складено неналежним чином, висновків суду не спростовують, на законність судового рішення не впливають та зводяться до переоцінки доказів.

Доводи апеляційної скарги про те, що положення договору підряду від 28 серпня 2025 року свідчать про проведення ремонтних робіт, які не відповідають рекомендаціям комісії працівників Товариства; укладення договору відбулося з власної ініціативи позивача та без залучення Товариства; акт приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2025 року був підписаний наперед 15 вересня 2025 року не спростовують висновку суду першої інстанції про задоволення позову, оскільки договір підряду не є предметом спору уданій справі.

Доводи скаржника про те, що ціна у договорі підряду є завищеною та неспівмірною відносно пошкоджень, не заслуговують на увагу колегії суддів, оскільки на спростування вартості робіт, зазначених в акті приймання виконаних будівельних робіт, відповідачем не надано доказів.

Щодо посилань скаржника про відсутність документів, що свідчать про оплату виконаних будівельних робіт слід зазначити, що не надання такого доказу позивачем не спростовує факту завдання йому майнової шкоди відповідачем та розміру такої шкоди, що і входить до предмет доказування у даній справі. Відтак, такі доводи не можуть бути підставою для скасування рішення суду.

Інші доводи апеляційної скарги є тотожними відзиву на позовну заяву та фактично зводяться до переоцінки доказів, яким суд першої інстанції надав повну та об`єктивну оцінку, вона є достатньо аргументованою, а тому апеляційний суд доходить висновку про відсутність підстав повторно відповідати на ті самі аргументи відповідача.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України").

Ураховуючи встановлені судом обставини, рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення - без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю "Перший український експертний центр", подану представником Комарчук Іриною Борисівною, залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий 

Судді: