Справа № 950/1620/25
Провадження № 1-кп/950/69/26
ЛЕБЕДИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
В И Р О К 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 травня 2026 року м. Лебедин
Лебединський районний суд Сумської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Лебедині кримінальне провадження № 12025205550000082 за обвинуваченням
ОСОБА_3  ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженець м. Усть-Ілімськ, Іркутська, російська федерація; громадянин України; освіта середня; неодружений; не працює; проживає: АДРЕСА_1 )
у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,
учасники кримінального провадження:
прокурор - ОСОБА_4 ,
представник потерпілого - ОСОБА_5 , 
обвинувачений - ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в:
Суд визнав доведеним, що 20.05.2025 у ранковий час, ОСОБА_3 , порушуючи вимоги законодавства у сфері охорони та відтворення живих біоресурсів, маючи протиправний умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом із застосуванням заборонених знарядь лову, у період нересту, прибув до акваторії річки Псел, розташованої неподалік с. Бишкінь, Лебединської територіальної громади, Сумського району, Сумської області з метою вилову риби для особистих потреб, де умисно, незаконно, із використанням заборонених знарядь і засобів лову, за допомогою сіткоснастевих матеріалів здійснив вилов водних біоресурсів в період нересту, з яких 8 штук - «Сазан», 1 штука - «Щука звичайна», 1 штука - «Лящ», 1 штука - «Головень Європейський». Цього ж дня, о 10 год. 20 хв. ОСОБА_3 був виявлений працівниками поліції на місці вчинення правопорушення.
Відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, загальна сума завданої шкоди довкіллю, в результаті вилову 11 водних біоресурсів, з яких 8 штук - «Сазан», 1 штука - «Щука звичайна», 1 штука - «Лящ», 1 штука - «Головень Європейський», за допомогою забороненого знаряддя лову, становить 36363,00 грн., що також підтверджується висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/119-25/8996-ФХЕД від 30.05.2025.
Згідно листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України №571-05/25 від 28.05.2025, шкода завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 12025205550000082 є істотною.
За встановлених обставин суд кваліфікує дії ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
У судовому засіданні ОСОБА_3 вину визнав повністю, суду пояснив, що 20.05.2025 рано вранці він прийшов рибалити на р. Псел в с. Бишкінь біля мосту. Сам він живе в с. Бишкінь біля річки. Із собою узяв три сітки, які колись знайшов, та на них здійснював лов риби. Упіймав тоді щуку, ляща та коропа. Рибу ловив для себе. Коли заліз у воду витягувати сітки, підійшов працівник поліції - дільничний, який далі викликав інших поліцейських. Йому повідомили, що лов незаконний бо у період нересту. Куди ділася риба не пам`ятає.
Окрім повного визнання вини у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, вина ОСОБА_3 підтверджується фактичними даними, які містяться у висновку експерта за результатами судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/119-25/8996-ФХЕД від 30.05.2025. Зокрема висновком експерта підтверджено розмір шкоди, зазначений у розрахунку розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів за допомогою забороненого знаряддя лову (сітка рибальська) на водоймі р. Псел поблизу с. Бішкінь, Сумського району відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України в розмірі 36363,00 грн. 
Інші докази щодо обставин, які ніким не оспорювались, судом не досліджувались. Жодні докази не поставлені обвинуваченим під сумнів.
За таких обставин, суд вважає доведеною в повному обсязі вину ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
При призначенні покарання, на підставі ст. 65 КК України, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання. Вчинене ОСОБА_3 кримінальне правопорушення є проступком.
Вивченням даних про особу обвинуваченого встановлено, що він не працює, за місцем проживання характеризується негативно, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, зловживає алкоголем. 
Обставинами, що пом`якшують покарання суд вважає щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення. 
Відповідно до ч. 2 ст. 65 КК України особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. 
Враховуючи дані про особу обвинуваченого, наявність пом`якшуючих покарання обставини, враховуючи те, що покарання є формою реалізації кримінальної відповідальності, а також другорядну роль кари як мети покарання, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_3 покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді пробаційного нагляду на строк 1 рік.
Відповідно до ч. 2 ст. 59-1 КК України суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.
Саме таке покарання буде необхідним та достатнім для виправлення ОСОБА_3 та запобігання вчиненню ним нових кримінальних правопорушень.
Державною екологічною інспекцією у Сумській області в межах даного кримінального провадження пред`явлено цивільний позов.
У судовому засіданні представник потерпілого уточнив, що в межах кримінального провадження було визначено шкоду в розмірі 36393,00 грн. Саме таку суму Державна екологічна інспекція у Сумській області просить стягнути з обвинуваченого, як шкоду, завдану державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вину завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Згідно зі ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є в тому числі дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» право власності на об`єкти тваринного світу набувається та реалізується відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.  Кожний громадянин має право користуватися об`єктами тваринного світу - об`єктами права власності Українського народу відповідно до цього Закону та інших законів України.
Згідно зі ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» Громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу; мати у власності окремі об`єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами. 
Громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Громадяни мають й інші права та обов`язки, передбачені законом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 16 Закону України «Про тваринний світ» громадянам гарантується право безоплатного загального використання об`єктів тваринного світу для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних тощо). 
Загальне використання об`єктів тваринного світу здійснюється без вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища (за винятком любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування в межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову).
Згідно зі ст. 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство.
Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Згідно з ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Крім того, наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700 затверджено Правила любительського рибальства.
Відповідно до п. 1 Розділу І ці Правила визначають умови здійснення любительського рибальства (спортивного рибальства та підводного полювання), застосування знарядь лову і способів добування (вилову), обсяги добування (вилову) за вагою та поштучно, заборонені місця і строки (періоди) заборон на добування (вилов) водних біоресурсів, мінімально дозволені для добування (вилову) розміри та види водних біоресурсів, умови проведення спортивних заходів та/або змагань з видів спорту, якими відповідно до правил спортивних змагань передбачено здійснювати добування (вилов) водних біоресурсів (далі - офіційні спортивні заходи) та умови використання суден рибалками-любителями.
Згідно з п.п. 1 п. 1 Розділу IV Правил забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.
Відповідно до пп. 4 п. 4 Розділу IV Правил забороняється добування (вилов) у такі періоди: у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега.
Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 « Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (ст. 249 КК) треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.
Відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено тощо. 
Згідно з ч. 1, 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в  незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища.
Відповідно до ч. 4, 5 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.
Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є  30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.
Згідно з копією листа Головного управління Державної казначейської служби України у Сумській області від 16.01.2025 № 05.1-03-06/387 рахунок UA738999980333199331000018554 є розподільчим рахунком з обліку доходів за кодом класифікації доходів 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності» (а.с. 16, 17-20). 
Враховуючи викладене вище, зважаючи на те, що матеріалами справи підтверджується факт завдання ОСОБА_3 шкоди навколишньому природному середовищу на суму 36363,00 грн., розмір якої підтверджується матеріалами кримінального провадження, позовні вимоги Державної екологічної інспекції в Сумській області підлягають задоволенню.
Запобіжний захід до обвинуваченого не застосувався.
Питання речових доказів суд вважає за необхідне вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 124 КПК України з ОСОБА_3 підлягають стягненню на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта, розмір яких згідно з довідкою Сумського НДЕКЦ складає 2674,20 грн.
Керуючись ст. ст. 373, 374 КПК України, суд
у х в а л и в:
ОСОБА_3  визнати винуватим у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.
На підставі ч. 2 ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_3 обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.
Цивільний позов Державної екологічної інспекції в Сумській області - задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до спеціального фонду місцевого бюджету Сумської області (на рахунок Лебединської міської ради Сумського району UA738999980333199331000018554, код платежу 24062100, ЄДРПОУ отримувача 37970404, банк отримувача Казначейство України) шкоду, завдану незаконним добуванням водних біоресурсів в розмірі 36363,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта у розмірі 2674,20 грн.
Речові докази: 
- три риболовні сітки, передані на зберігання державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_6 - знищити; 
- рибу виду «Сазан» 8 штук, «Щука звичайна» 1 штука, «Лящ» 1 штука, «Головень Європейський» 1 штука - вважати знищеною.
До набрання вироком законної сили запобіжний захід до ОСОБА_3 не застосовувати.
Вирок може бути оскаржений до Сумського апеляційного суду через Лебединський районний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя ОСОБА_7