Справа №551/599/26 

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" липня 2026 р. Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Вергун Н.В., 
за участю секретаря судових засідань Марченко А.О., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Шишаки Миргородського району Полтавської області у порядку загального позовного провадження матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Шишацької селищної ради Полтавської області, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,- 

в с т а н о в и в:

02 червня 2026 року адвокат Замоздра В.В., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , останнім місцем проживання якого було АДРЕСА_1 .
Позивач є єдиним сином та спадкоємцем за законом після смерті батька.
Виконання позивачем, який з 23 вересня 2021 року по теперішній час перебуває на військовій службі за контрактом у Збройних Силах України, конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, на думку, представника позивача слід розцінювати як об`єктивну, непереборну та істину перешкоду, яка фактично позбавила можливості ОСОБА_1 своєчасно та у передбаченому законом порядку прийняти спадщину після смерті батька, шляхом своєчасного звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 
Зважаючи на незначний проміжок часу між закінченням стоку на прийняття спадщини та подачею позовної заяви до суду, адвокат Замоздра В.В. просила визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк пропущений останнім з поважних причин. 
На підтвердження заявлених вимог, адвокат Замоздра В.В. просила витребувати у приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області Плаксіної П.Б. інформацію щодо заведення спадкової справи, наявності заповіту, кола спадкоємців, які прийняли спадщину, або оформили спадкові права після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 

Ухвалою суду від 02 червня 2026 року позов ОСОБА_1 прийнято до розгляду, провадження у справі відкрито, її розгляд ухвалено проводити у порядку загального позовного провадження, у зв`язку з чим розпочато підготовче провадження у справі та призначено підготовче судове засідання о 08 год. 30 хв. 18 червня 2026 року. 
Клопотання представника позивача – адвоката Замоздри В.В. про витребування доказів задоволено ( а.с. 36 ).

10 червня 2026 року на адресу суду від приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Плаксіної П.Б. надійшла витребувана судом інформація ( а.с. 38 – 40 ).

Ухвалою суду від 18 червня 2026 року підготовче провадження у справі закрито, її розгляд призначено у відкритому судовому засіданні о 11 год. 00 хв. 03 липня 2026 року ( а.с. 52 ). 

03 липня 2026 року представник позивача – адвокат Замоздра В.В. звернулася до суду з клопотанням про підтримання заявлених вимог і розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача ОСОБА_1 

03 липня 2026 року голова Шишацької селищної ради Полтавської області Тутка О.І. подав на адресу суду клопотання про розгляд справи у відсутність представника відповідача, при вирішенні спору рада покладається на розсуд суду. 

За правилами ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судом розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. 

За таких обставин, суд приходить до висновку про розгляд справи за відсутності її учасників. 

Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося у відповідності з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України. 

Перевіривши фактичні обставини справи належними та допустимими доказами в їх сукупності та взаємозв`язку, суд, керуючись принципом верховенства права, приходить до наступних висновків. 

Так, судом встановлено, що батьком позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно з свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 12 травня 1967 року, є ОСОБА_2 ( а.с. 12 ).

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Полтава, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , яке 28 серпня 2025 року видане Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( а.с. 13 ). 

Відповідно до довідки Великоперевізького старостинського округу Шишацької селищної ради Полтавської області за №10.3-13/76 від 25 травня 2026 року, останнім місцем проживання ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , було АДРЕСА_1 . На момент смерті разом з ним ніхто не проживав і не був зареєстрований ( а.с. 14 ). 

До складу спадкового майна після смерті ОСОБА_2 входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 2. 18 га, яка розташована на території Великоперевізької сільської ради, та належала останньому на підставі Державного акту серії І – ПЛ № 045255 від 05 серпня 2002 року, який зареєстровано в Книзі записів державний актів на право приватної власності на землю за № 639 ( а.с. 15 – 16 ). 

У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

У силу ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1220-1221, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до довідки командира військової частини НОМЕР_3 , ОСОБА_1 , 1967 року народження, перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_3 з 25 лютого 2021 року ( а.с. 32 ). 
З 24 лютого по 31 березня 2022 року ОСОБА_1 брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, перебуваючи в Чернігівській області ( а.с. 31 ). 
З 20 травня по 04 червня 2026 року ОСОБА_1 перебував у відпустці, що підтверджується відпускним квитком ( а.с. 17 ). 

Із інформації приватного нотаріуса Миргородського районного нотаріального округу Плаксіної П.Б. № 84/01-16 від 26 травня 2026 року, слідує, що ОСОБА_1 звертався до приватного нотаріуса з усним зверненням щодо роз`яснення законодавства України щодо спадкових прав на майно, що залишилося після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , у зв`язку з чим йому роз`яснено, що оформлення спадкових прав відбувається шляхом заведення спадкової справи до майна померлої особи та подальшою видачею свідоцтва про право на спадщину. Оскільки ОСОБА_1 не подав заяву про прийняття спадщини протягом строку для прийняття спадщини та не надав відомості про факт постійного проживання з померлим, рекомендовано звернутися з позовом до суду для визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини ( а.с. 18 ). 
Станом на 26 травня 2026 року у Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо заведення спадкової справи до майна померлого ОСОБА_2 , що підтверджується витягом з спадкового реєстру № 85390771 від 26 травня 2026 року ( а.с. 38 – 40 ). 

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 жовтня 2020 року в справі № 234/17511/19 (провадження № 61-8215св20) вказано, що: «як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року в справі № 756/957/18 (провадження № 61-5590св21) вказано, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, строки на подання заяви про прийняття спадщини не визнаються преклюзивними, можуть бути поновлені з дотриманням правил частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини і можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16».
Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. 
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою ( пункти 53 - 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд враховує те, що позивач вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у передбачені законом строки через проходження військової служби за контрактом в Збройних Силах України, перебування в зоні активних бойових дій та поруч з лінією фронту, де проходять бойові дії та обстріли, зокрема, безпосередньо приймав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України, є учасником бойових дій ( а.с. 20 ), незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини, відтак приходить до висновку, що, у даному випадку, виконання позивачем у зазначений період конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись статтями 4, 5, 141, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, - 

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Шишацької селищної ради Полтавської області, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Полтавського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 ;

відповідач: Шишацька селищна рада Полтавської області, адреса місцезнаходження: 38000, Полтавська область, Миргородський район, сел. Шишаки, вул. Соборності, 6, код ЄДРПОУ 21048749. 

Повний текст рішення складено 03 липня 2026 року.

Головуючий суддя: