УХВАЛА

02 липня 2026 року
м. Київ

справа №320/13355/25
адміністративне провадження №К/990/28241/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Єресько Л.О.,
суддів: Радишевської О.Р.,  Соколова В.М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23 березня 2026 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2026 року у справі, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області , Виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, за участю третьої особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Петропавлівське» про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивачка, скаржниця, ОСОБА_1 ) звернулася до адміністративного суду з позовною заявою до Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області (далі - відповідач-1, сільська рада), Виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області (далі - відповідач-2, комітет), за участю третьої особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Петропавлівське» (далі - третя особа, ТОВ «Петропавлівське») в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету відповідача-1:
- № 333 від 16.05.2024 «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське»;
- № 507 від 30.07.2024 «Про встановлення відкоригованих тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське»;
- № 168 від 21.02.2025 «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське»;
- № 347 від 24.04.2025 про «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги централізованого водопостачання та водовідведення» для ТОВ «Петропавлівське».
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 в частині визнання протиправними та нечинними рішень комітету: № 333 від 16.05.2024 «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське»; №507 від 30.07.2024 «Про встановлення відкоригованих тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське» та № 168 від 21.02.2025 «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське».
Відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до сільської ради, комітету , за участю третьої особи - ТОВ «Петропавлівське» про визнання протиправним та скасування рішення № 347 від 24.04.2025 «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги централізованого водопостачання та водовідведення» для ТОВ «Петропавлівське».
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.05.2025 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 задоволено частково, а саме :
«Рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 у справі №320/13355/25 залишети без змін у частині залишення без розгляду позовної вимоги ОСОБА_1 до сільської ради, комітету, за участю третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідачів: - ТОВ «Петропавлівське» про визнання протиправним та скасування рішення комітету «Про встановлення відкоригованих тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське» за № 507 від 30.07.2024;
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 у справі №320/13355/25 - скасувати у частині відмови у задоволенні позовної вимоги ОСОБА_1 до сільської ради, комітету, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідачів - ТОВ «Петропавлівське» про визнання протиправним та скасування рішення «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги централізованого водопостачання та водовідведення» для ТОВ «Петропавлівське» за №347 від 24.04.2025;
Позовну вимогу ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення комітету «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги централізованого водопостачання та водовідведення» для ТОВ «Петропавлівське» за № 347 від 24.04.2025 -залишити без розгляду;
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 у справі №320/13355/25 - змінити у частині залишення без розгляду позовних вимог ОСОБА_1 до сільської ради, комітету, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідачів - ТОВ «Петропавлівське» про визнання протиправним та скасування рішення комітету «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, які надаються ТОВ «Петропавлівське» за № 333 від 16.05.2024; про визнання протиправним та скасування рішення комітету «Про встановлення (шляхом коригування) тарифів на послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення», які надаються ТОВ «Петропавлівське» за №168 від 21.02.2025, виклавши мотивувальну частину у редакції цієї постанови.
Не погодившись із прийнятими рішеннями судів попередніх інстанцій, позивачка звернулася через підсистему «Електронний суд» до Верховного Суду (далі - Суд) із цією касаційною скаргою.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам статті 330 КАС України, суд дійшов висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.
Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Наведеним конституційним положенням кореспондує стаття 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Отже, оскарження рішень судів у касаційному порядку можливе лише у випадках, якщо таке встановлено законом.
З 08.02.2020 набрав чинності Закон України від 15.01.2020 № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», яким унесено зміни до розділу 3 Глави 2 «Касаційне провадження», зокрема, щодо визначення підстав касаційного оскарження судових рішень та порядку їхнього розгляду.
Згідно з пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Так, приписами пунктів 1-4 частини четвертої статті 328 КАС України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Водночас підстав, визначених пунктами 1-4 частини четвертої статті 328 КАС України з наданим обґрунтуванням, визначеними пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України, скаржницею не наведено.
Натомість касаційна скарга містить опис обставин справи та загальні формулювання незгоди з оскаржуваними судовими рішеннями з посиланням на норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини.
Посилання скаржниці у касаційній скарзі на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права зводяться до незгоди із висновками судів обох інстанцій щодо обставин справи та наполяганні на переоцінці наявних у справі доказів, що не є належним обґрунтуванням підстави касаційного оскарження судових рішень відповідно до частини четвертої статті 328 КАС України.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України (відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах) скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 4 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається в чому полягає порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень). Зокрема, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо недослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому, на думку скаржника, останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
Із системного аналізу наведених положень процесуального закону слідує, що під час касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС України, обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення ним (ними) норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини четвертої статті 328 КАС України як на підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга.
Касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
Підстави касаційного оскарження викладаються в касаційній скарзі з вказівкою на конкретні висновки судів, рішення яких оскаржуються, із одночасним зазначенням положень (пункту, частини, статті) закону або іншого нормативно-правового акта, який застосований цими судами при прийнятті відповідного висновку. Це дозволяє суду касаційної інстанції на виконання вимог статті 341 КАС України перевірити правильність застосування норм матеріального і процесуального права у конкретній справі.
Доводи скаржниці в касаційній скарзі зводяться до встановлення фактичних обставин справи та переоцінки доказів у ній, між тим як відповідно до частини другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію суду права, що розглядає справи, які мають найважливіше (найбільш принципове) значення для суспільства та держави, та не є судом фактів, а тому не може здійснювати повторну оцінку доказів, належно досліджених судом першої та апеляційної інстанції, та/або переоцінювати їх.
Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, натомість, в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
З аналізу доводів касаційної скарги слідує, що скаржниця не продемонстрував наявності виключних обставин, які за положеннями КАС України могли б вимагати касаційного розгляду цієї справи.
Крім того, положенням частини четвертої статті 330 КАС України передбачено, що до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно із частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційно інстанції уточненої касаційної скарги із зазначенням підстав для касаційного оскарження судових рішень, з чітким посиланням на пункти частини четвертої статті 328 КАС України, що саме є підставою для касаційного оскарження та з наданням обґрунтувань, визначених пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України, а також надання копій уточненої касаційної скарги у відповідності до кількості учасників справи.
На підставі викладеного, керуючись частиною четаертою статті 330, статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23 березня 2026 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2026 року у справі, за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, Виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, за участю третьої особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Петропавлівське» про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без руху.
Надати скаржниці строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:
1) уточненої касаційної скарги із зазначенням підстав для касаційного оскарження судових рішень, з чітким посиланням на пункти частини четвертої статті 328 КАС України, що саме є підставою для касаційного оскарження та з наданням обґрунтувань, визначених пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України, а також надання копій уточненої касаційної скарги у відповідності до кількості учасників справи.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько
О.Р. Радишевська 
 В.М. Соколов ,
Судді Верховного Суду