ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ  ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

05 червня 2026 року 	Справа № 160/8406/26  	
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді	Юркова Е.О. 	 	
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпро адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення моральної шкоди,-
УСТАНОВИВ:
06 квітня 2026 року ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області з вимогами:
- визнати протиправним і скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 12.02.2026 року № 1/ДПР-26;
- стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 4 381 440 гривень (чотири мільйони триста вісімдесят одна тисяча чотириста сорок) гривень.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 12.02.2026 року № 1/ДПР-26 вважає незаконним звільненням і перешкодою реалізації за ст.43 Конституції України права на працю з 12.02.2026 року по 12.02.2027 року, про яке дізналась 18.02.2026 року. Вказує, що за змістом наведеного рішення вбачається, що КДКА Дніпропетровської області у складі невідомих позивачу осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 12.02.2026 року начебто провели «засідання». Вказує, що невідомі їй особи не визнали правосуб`єктність, відповідно до ст. 6 ЗДПЛ ООН і ст. 13 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, а потім попросили залишити приміщення зали засідання, повідомивши про те, що прийняте рішення буде направлено по пошті. Вважає, що такими діями та спірним рішенням порушено її права, у зв`язку з чим звернулась до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 08.04.2026 року відкрито провадження у даній справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Відповідач 11.05.2026 року через підсистему «Електронний суд» надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позову відмовити, мотивуючи тим, що аналіз Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, який затверджено рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року № 268, яке стосується процедури дисциплінарного провадження щодо адвоката, дає підстави стверджувати, що рішення КДКА Дніпропетровської області № 1/ДПР-26 від 12.02.2026 року прийнято у відповідності до їх вимог. 11 грудня 2025 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області надійшла скарга судді Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О. щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 . 15 грудня 2025 року Голова дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_2 доручив члену дисциплінарної палати ОСОБА_3. провести перевірку відомостей, викладених у скарзі судді Пістун А.О. 17 грудня 2025 року член дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_3 звернувся до адвоката ОСОБА_1. з повідомленням про проведення щодо неї перевірки для отримання письмового пояснення по суті порушених питань, направивши з електронної поштової адреси КДКА Дніпропетровській області - ІНФОРМАЦІЯ_2 на електронну поштову адресу адвоката ОСОБА_1. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зазначена в профайлі адвоката в ЄРАУ, копію скарги з додатками. 18 грудня 2025 року на електрону поштову адресу КДКА Дніпропетровській області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_1 по суті скарги. 14 січня 2026 року член дисциплінарної палати ОСОБА_3 за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі судді Пістун А.О. , склав довідку з пропозицією порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1. 15 січня 2026 року за результатами розгляду скарги судді Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., довідки та матеріалів перевірки, дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області прийняла рішення № 1/ДПП-26 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 03 лютого 2026 року на електронну поштову адресу КДКА Дніпропетровській області надійшла заява адвоката ОСОБА_1. про визнання її правосуб`єктності. 12 лютого 2026 року від адвоката ОСОБА_1 до КДКА Дніпропетровській області надійшло звернення надруковане російською мовою з назвою «Опровержение 12 Презумций BAR гильдии 12.02.2026/7534». 12 лютого 2026 року адвокат ОСОБА_1 під час розгляду дисциплінарної справи, розпорядження головуючого про належну поведінку та дотримання порядку, встановленого Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (надалі Закон №5076-VI), Регламентом КДКА регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від «17» грудня 2013 року № 268 з наступними змінами (надалі Регламент), та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність (нова редакція), затверджено рішенням Ради адвокатів України від «30» серпня 2014 року № 120 (в редакції рішення Ради адвокатів України від «13» грудня 2025 року № 149) (надалі Положення № 120), не виконувала, вела себе зухвало, перебивала виступи членів дисциплінарної палати, попередження головуючого про видалення з зали засідання ігнорувала, намагаючись зірвати засідання, всіма своїми діями злісно недотримувалась елементарних стандартів належної поведінки. За таких обставин, дисциплінарною палатою визнано дії адвоката ОСОБА_1 недобросовісним користуванням своїми правами. З метою недопущення зриву засідання щодо розгляду дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , дисциплінарною палатою прийняте рішення про видалення адвоката ОСОБА_1. з зали засідання дисциплінарної палати, та проведення розгляду справи за її відсутності. При цьому дисциплінарною палатою враховано, що головуючий та члени палати неодноразово попереджали адвоката ОСОБА_1. про можливість видалення її з зали засідання дисциплінарної палати та проведення розгляду справи за її відсутності у випадку продовження нею порушення порядку в засіданні, при цьому головуючий до останнього моменту не ставив питання про видалення її з зали засідання палати, намагаючись забезпечити їй можливість брати участь у розгляді справи, проте адвокат ОСОБА_1. не тільки не припинила порушення, але й навпаки почала порушувати порядок все більш активно й грубо, та зрештою стала робити це настільки активно та грубо, що унеможливило подальший розгляд в її присутності. Разом із тим дисциплінарна палата прийняла до уваги, що адвокат ОСОБА_1. з матеріалами скарги судді Пістун О.О. та додатками до скарги, ознайомлена в повному обсязі, своє ставлення до скарги виклала в письмових поясненнях. Крім того, видалення адвоката ОСОБА_1. з зали засідання дисциплінарної палати та розгляд справи за її відсутності не позбавляє її права на перегляд рішення дисциплінарної палати в установленому законом порядку. Таким чином, подальший розгляд справи відносно адвоката ОСОБА_1 за її відсутності за наведених обставин, не становитиме порушення положень Закону №5076-VI та прав на справедливий розгляд дисциплінарної справи щодо неї. У засідання, призначене на 12 лютого 2026 року, особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена шляхом направлення на юридичну адресу Дніпровського апеляційного суду рішення КДКА Дніпропетровської області № 1/ ДПП-26 від 15.01.2026 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , з одночасним повідомленням про місце та час розгляду дисциплінарної справи. З урахуванням наведеного, дисциплінарна палата вважала за можливе розглянути справу без участі скаржника та адвоката ОСОБА_1 за наявними в ній матеріалами. Заслухавши повідомлення члена дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_3., який проводив перевірку, про результати перевірки, оголосивши скаргу та письмові пояснення адвоката ОСОБА_1., дослідивши додані до скарги та пояснень документи і відеозаписи, дисциплінарною палатою було прийнято Рішення №1/ДПР-26 від 12.02.2026 року відповідно до якого вирішено притягнути адвоката ОСОБА_1, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4436 від 02.09.2019 року видане Радою адвокатів Дніпропетровської області, до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ч.1 ст.4, ст.11, п.1 ч.1 ст.21 Закону України № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ч.3 ст.7, ч.ч.1,3 ст.12, ч.1 ст.12-1, ст.42, ч.1 ст. 44 Правил адвокатської етики, та застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 1 (один) рік.
11.05.2026 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій викладено доводи, аналогічні доводам позовної заяви, вказано, що рішення ухвалено 12.02.2026 року та мало бути направлено 17.02.2026 року, проте лист про направлення рішення № 1675/3 від 17.02.2026 року фактично відправлений пізніше. Рішення про порушення дисциплінарної справи від 15.01.2026 р. ухвалювалося в одному складі ( ОСОБА_2 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_12 ), а оскаржуване рішення про притягнення до відповідальності від 12.02.2026 р. - в іншому ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ). Вважає, що зміна ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , також ОСОБА_6 та ОСОБА_7 відбулася без будь-яких правових підстав та процедурних рішень, що свідчить про порушення загального принципу належного врядування та право на розгляд справи безстороннім, законно сформованим органом на принципах неупередженості розгляду справи. Також вказує, що відповідач безпідставно видалив позивача із залу засідань, чим повністю позбавив права надавати усні пояснення, ставити запитання членам палати та повноцінно захищати свою професійну честь, що є порушенням принципу змагальності. Крім того зазначено, що скаржником у дисциплінарному провадженні виступала суддя Пістун. До скарги було долучено аудіо- та відеозаписи закритих судових засідань у кримінальній справі № 932/4996/20. Вважає, що надання та публічне використання технічного запису закритого судового процесу без відповідної ухвали суду та без згоди учасників справи є грубим порушенням таємниці нарадчої кімнати, закритих засідань, процесуального закону та Закону України «Про захист персональних даних». КДКА прийняла ці незаконно отримані докази та поклала їх в основу свого рішення № 1/ДПР-26, що прямо суперечить принципу допустимості доказів та доктрині «плодів отруйного дерева».
27.05.2026 року позивачем подано до суду клопотання про залучення до даної справи у якості співвідповідача Раду адвокатів Дніпропетровської області.
Суд, розглянувши вказане клопотання, проаналізувавши норми Кодексу адміністративного судочинства України, прийшов до таких висновків.
Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (пункт 9 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно з частиною 5 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
Судом встановлено, що в поданому позові вимоги до Ради адвокатів Дніпропетровської області відсутні, вказана Рада адвокатів Дніпропетровської області участі спірне у даній справі рішення не ухвалювала.
На підставі викладеного підстави для залучення Ради адвокатів Дніпропетровської області як співвідповідача у справі - відсутні, з огляду на що в задоволенні клопотання ОСОБА_1 слід відмовити.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 02.09.2019 року отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія ДП №4436, видане Радою адвокатів Дніпропетровської області.
Судом встановлено, що 11 грудня 2025 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області надійшла скарга судді Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О. про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з вимогою притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності на підставі ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
15 грудня 2025 року Голова дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області ОСОБА_2 доручив члену дисциплінарної палати ОСОБА_3. провести перевірку відомостей, викладених у скарзі судді Пістун А.О. 
17 грудня 2025 року член дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області ОСОБА_3. звернувся до адвоката ОСОБА_1. з повідомленням про проведення щодо неї перевірки для отримання письмового пояснення по суті порушених питань, направивши з електронної поштової адреси КДКА Дніпропетровській області - ІНФОРМАЦІЯ_2 на електронну поштову адресу адвоката ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 
18 грудня 2025 року на електрону поштову адресу КДКА Дніпропетровській області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_1. по суті скарги.
14 січня 2026 року член дисциплінарної палати ОСОБА_3 за результатами перевірки відомостей, викладених у скарзі судді Пістун А.О., склав довідку з пропозицією порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1.
15 січня 2026 року за результатами розгляду скарги судді Дніпровського апеляційного суду Пістун А.О., довідки та матеріалів перевірки, дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області прийняла рішення № 1/ДПП-26 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 
03 лютого 2026 року на електронну поштову адресу КДКА Дніпропетровській області надійшла заява адвоката ОСОБА_1 про визнання її правосуб`єктності.
12 лютого 2026 року від адвоката ОСОБА_1 до КДКА Дніпропетровській області надійшло звернення надруковане російською мовою з назвою «Опровержение 12 Презумций BAR гильдии 12.02.2026/7534».
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області № 1/ДПР-26 від 12.02.2026 року притягнуто адвоката ОСОБА_1 , свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4436, видане Радою адвокатів Дніпропетровської області, до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог ч.1 ст.4, ст.11, п.1 ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ч.3 ст.7, ч.ч.1, 3 ст.12, ч.1 ст.12-1, ст.42, ч.1 ст.44 Правил адвокатської етики, та застосовано до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на один рік.
Супровідним листом від 17.02.2026 року № 1675/3 вказане рішення направлено на адресу ОСОБА_1 .
Судом встановлено, що у рішенні № 1/ДПР-26 від 12.02.2026 року Дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області дійшла висновків: наведений зміст відеозаписів судових засідань 01 та 28 жовтня 2025 року, 12 листопада 2025 року свідчить про неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 в судових засіданнях, яка виявляє нестриманість, збудженість, перериває головуючого суддю та членів колегії, підвищує тон, не підкоряється законним розпорядженням головуючого.
Дисциплінарна палата прийшла до висновку, що зібраними матеріалами перевірки, подані сторонами документи, характер письмових пояснень адвоката ОСОБА_1. переконливо підтверджують хибне розуміння адвокатом принципів адвокатської діяльності, ролі адвоката в системі судоустрою та судочинства, вимог процесуального права, статусу і функцій певних державних органів та їх посадових осіб.
Аналіз змісту та вимог вищенаведених заяв та клопотань, а також доданих до них документів, складених, підписаних та поданих до Дніпровського апеляційного суду адвокатом ОСОБА_1. в інтересах ОСОБА_14 , дають підстави дійти висновку, що дії адвоката ОСОБА_1. направлені не на реальний захист прав, свобод та інтересів ОСОБА_14 , як обвинуваченого у кримінальному провадженні, а є інструментом штучного створення видимості недійсності діючого законодавства України.
Спосіб, обраний адвокатом, не відповідає вимогам КПК України і навіть гіпотетично, жодним чином не здатний вплинути на процесуальні права та обов`язки клієнта в межах кримінального провадження.
Оскільки будь-якого раціонального пояснення мети своєї діяльності адвокат ОСОБА_15 дисциплінарній палаті навести не спромоглась, дисциплінарна палата вбачає в діях адвоката ОСОБА_1 систематичне порушення принципу компетентності і наголошує на тому, що адвокат не повинен зловживати своїми процесуальними правами, в тому числі, діючи від імені клієнта, зокрема, подавати до суду багаточисленні заяви та клопотання з додатками, які не стосуються предмета розгляду справи.
При прийнятті рішення, дисциплінарна палата виходить з того, що сутність процесуальних документів по судовій справі полягає у висвітленні правових та фактичних підстав для захисту інтересів підзахисного. Процесуальні документи не є майданчиком для демонстрації власного суб`єктивного ставлення адвоката до посадових осіб органів державної влади, однак з текстів заяв адвоката ОСОБА_1. в інтересах ОСОБА_14 вбачається, що в них містяться вислови на адресу Президентів України, Голів Верховної Ради України, суддів та правоохоронних органів, які виходять за межі стриманості та коректності, звинувачення їх у вчиненні злочинів без достатніх підстав є неприпустимим для адвоката.
Письмові пояснення адвоката ОСОБА_1., подані до дисциплінарної палати, також критеріям стриманості та коректності не відповідають.
Заперечення чинності Законів України та не визнання їх дії адвокатом ОСОБА_1 , викладення такої думки в текстах процесуальних документів - є порушенням принципу законності з боку адвоката.
За таких обставин дисциплінарна палата вважає, що дії адвоката ОСОБА_1 , порушують принципи законності та норми адвокатської етики, дискредитують інститут адвокатури, принижують професію та статус адвоката, що відповідно до п.п.2, 3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є дисциплінарним проступком.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).
Згідно зі статтею 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Згідно з положеннями статті 20 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема: 2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб у суді; 3) ознайомлюватися на підприємствах, в установах і організаціях з необхідними для адвокатської діяльності документами та матеріалами, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом; 4) складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку; 5) доповідати клопотання та скарги на прийомі в посадових і службових осіб та відповідно до закону одержувати від них письмові мотивовані відповіді на ці клопотання і скарги; 6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг; 7) збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, в установленому законом порядку запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, ознайомлюватися з ними та опитувати осіб за їх згодою; 11) користуватися іншими правами, передбаченими цим Законом та іншими законами.
Статтею 21 Закону № 5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.
Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.
Згідно частин 1, 2 статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 1 статті 34 Закону № 5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
У відповідності до частини 1 статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Згідно з нормами частин 1, 2 статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Приписами статті 37 Закону № 5076-VI, передбачено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката здійснюється в порядку, передбаченому положеннями статті 38 Закону № 5076-VI.
Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Положеннями частин 1, 2 статті 39 Закону № 5076-VI, визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Статтею 40 Закону № 5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Згідно зі статтею 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Статтею 42 Закону № 5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.
Положеннями частин першої та п`ятої статті 50 Закону № 5076-VI передбачено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Згідно з частинами 7 та 8 вказаної статті рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблене Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, яке затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120 (далі - Положення).
Відповідно до пункту 7 Положення, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
Згідно пункту 12 Положення дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Пунктом 24 Положення визначено, що голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).
Відповідно пункту 25 Положення, член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Пунктом 30 Положення встановлено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Відповідно до пункту 39 Положення дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати.
Згідно із пунктом 40 Положення розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Пунктами 43 та 44 Положення визначено, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до пункту 45 Положення у разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно із пунктом 46 Положення неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Приписами пункту 47 Положення передбачено, що розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
Відповідно до пункту 49 Положення за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.
Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі: а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку у тому числі виконання ним встановлених вимог з підвищення професійного рівня за звітний календарний рік (з 01 січня по 31 грудня) та попередні роки підтвердженого електронним сертифікатом про підвищення кваліфікації за формою затвердженою Вищою школою адвокатури Національної асоціації адвокатів України; б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката; в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником); г) на дату прийняття рішення, за результатами розгляду скарги, адвоката позбавлено права на заняття адвокатською діяльністю.
Згідно з пунктом 50 Положення за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Пунктами 51, 55, 57-58 Положення визначено, що рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.
Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, суд доходить висновку, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або рішення про закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими.
При визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано, що позивач допустив порушення присяги адвоката, Правил адвокатської етики, не виконав та неналежно виконав свої професійні обов`язки.
Згідно з статтею 11 Закону № 5076-VI особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:
"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правничу допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".
Текст присяги адвоката України підписується адвокатом і зберігається радою адвокатів регіону, а її копія надається адвокату.
Так, відповідно до частини 1, пункту 3 частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема порушення правил адвокатської етики.
Правила адвокатської етики, затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019 року) (далі - Правила) мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури у сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.
Відповідно до частини 3 статті 7 Правил адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Згідно з частинами 1, 3 статті 12 Правил всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки (частина 1 статті 12-1 Правил).
Відповідно до статті 42 Правил представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.
Згідно зі статтею 44 Правил під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.
Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Відповідач за результатами аналізу наданих доказів та дій адвоката ОСОБА_1 встановив вчинення грубого порушення Присяги адвоката України, вимог ч.1 ст.4, ч.1 ст.11, п.1 ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; ст.7, ст.12, ст.12-1, ст.42 та ст.44 Правил адвокатської етики. Дії адвоката суперечать Присязі адвоката України, принципу законності. компетентності та добросовісності, поваги до адвокатської професії, чесності та добропорядної репутації, підривають авторитет адвокатури України. Означене зумовлює необхідність притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
За правилами статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Враховуючи вищезазначене, дисциплінарна палата дійшла висновку, що адвокат ОСОБА_1 вчинила дисциплінарний проступок, передбачений п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Також Дисциплінарна палата КДКА кваліфікувала дії позивача як систематичне порушення Правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
У свою чергу, позивачем належними доказами не спростовано зазначені у рішенні обставини щодо наявності в його діях порушень вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики.
При цьому, судом враховується, що Верховний Суд уже викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів та щодо притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності.
Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі №420/5597/19 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Водночас суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, а саме: чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Таким чином, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
У цих постановах також сформульовано й такий правовий висновок: «…Критерії «грубого» порушення Правил адвокатської етики не визначені на нормативно-правовому рівні, а тому визначення «грубості» дисциплінарного правопорушення, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури. Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.».
Згідно з частиною 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Тому, враховуючи ці правові висновки під час вирішення даної справи та враховуючи приписи Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, суд доходить висновку, що критерії «грубого» або «систематичного» порушення Правил адвокатської етики, не визначені на нормативно-правовому рівні, тому, відповідна оцінка, а також обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Суд не вправі замість дисциплінарного органу переоцінювати встановлені таким органом обставини вчинення адвокатом певних дій та їх визначення як дисциплінарного проступку, а також переоцінювати вибір дисциплінарним органом виду дисциплінарного стягнення.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини, який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу.
При цьому, суд вважає, що процедурних порушень відповідачем під час розгляду дисциплінарної скарги на позивача допущено не було, оскаржуване рішення відповідача є вмотивованим та обґрунтованим. Тому доводи позивача щодо неврахування відповідачем особи адвоката, неналежного врахування всіх обставин справи, безпідставного врахування додатків, доданих до скарги, суд до уваги не бере та вважає ці доводи безпідставними.
Окрім того, решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, а тому не беруться судом до уваги.
Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. 
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, а вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у справі не відшкодовуються.
Керуючись ст.ст.9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
УХВАЛИВ:
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ПН НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (вул. Глинки, буд. 1, поверх 4, м.Дніпро, 49000, ІК в ЄДРПОУ 20298303) про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення моральної шкоди відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення суду складений 05 червня 2026 року.

Суддя Е.О. Юрков