ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 червня 2026 року	справа № 380/25611/25	

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Крутько О.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Самбірської окружної прокуратури Львівської області до Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії

встановив:
До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Самбірської окружної прокуратури Львівської області, у якій заявлені позовні вимоги:
визнати протиправною бездіяльність Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області (вул.Вербицького,10, с.Стрілки, Самбірський р-н, Львівська область 82092, ЄДРПОУ04371224) щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Бабино на території Стрілківської сільської Самбірського району Львівської області;
зобов`язати Стрілківську сільську раду Самбірського району Львівської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Бабино на території Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області.
В обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор зазначає, що за даними Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів на 2025 оціночний рік на 08.10.2025 (доступним за посиланням https://land.gov.ua/category/napriamy-diialnosti/rynok-ta-otsinka-zemel/) оновлення нормативної грошової оцінки земель потребує село Бабино сільської ради Самбірського району Львівської області (рік останнього проведення 2014). За інформацією Головного управління Держгеокадастру у Львівській області нормативну грошову оцінку села Бабино на території Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області проведено ще у 2014 році та станом на 01.11.2025 потребує оновлення. Нормативна грошова оцінка земель зазначеного населеного пункту Стрілківської сільської ради, що була затверджена рішенням №196 від 25.12.2014 Головецької сільської ради Старосамбірського району «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с.Бабино Старосамбірського району Львівської області», на даний час втратила свою актуальність, оскільки має проводитися не рідше, ніж один раз на 5 – 7 років (щодо земель населених пунктів). Відповідно до рішення Стрілківської сільської ради № 19 від 10.12.2020 «Про початок реорганізації Верхньолужоцької, Головецької, Грозівської, Мшанецької, Рап`янської, Ясенице-Замківської сільських рад шляхом приєднання до Стрілківської сільської ради» правонаступником Головецької сільської ради є Стрілківська сільська рада Самбірського району. Отже, Стрілківською сільською радою Самбірського району Львівської області не вживаються заходи до оновлення (актуалізації) нормативної грошової оцінки земель населених пункту села Бабино Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області.
Обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в суді, позивач зазначає, що чинним законодавством України не визначено окремого контролюючого державного органу, який був би наділений повноваженнями звертатися до адміністративного суду з позовом про примусове зобов`язання місцевої ради розробити та затвердити НГО. Оскільки протиправну бездіяльність допускає безпосередньо сам відповідач (орган місцевого самоврядування), до виключної компетенції якого і належить вирішення цих питань, прокурор, діючи на підставі статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону України Про прокуратуру, звернувся до суду в статусі самостійного позивача задля захисту фінансово-економічних інтересів держави.
Ухвалою від 06.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідач проти позову не заперечив, відзиву на позовну заяву не подав.
Встановлені обставини справи.
Відповідно до рішення Стрілківської сільської ради № 19 від 10.12.2020 «Про початок реорганізації Верхньолужоцької, Головецької, Грозівської, Мшанецької, Рап`янської, Ясенице-Замківської сільських рад шляхом приєднання до Стрілківської сільської ради» правонаступником Головецької сільської ради є Стрілківська сільська рада Самбірського району. 
За даними Довідника показників нормативної грошової оцінки земель населених пунктів на 2025 оціночний рік на 08.10.2025 (доступним за посиланням https://land.gov.ua/category/napriamy-diialnosti/rynok-ta-otsinka-zemel/) оновлення нормативної грошової оцінки земель потребує село Бабино сільської ради Самбірського району Львівської області (рік останнього проведення 2014). 
За інформацією Головного управління Держгеокадастру у Львівській області нормативну грошову оцінку села Бабино на території Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області проведено ще у 2014 році та станом на 01.11.2025 потребує оновлення. 
Нормативна грошова оцінка земель зазначеного населеного пункту Стрілківської сільської ради, що була затверджена рішенням №196 від 25.12.2014 Головецької сільської ради Старосамбірського району «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с.Бабино Старосамбірського району Львівської області», на даний час втратила свою актуальність, оскільки має проводитися не рідше ніж один раз на 5 – 7 років (щодо земель населених пунктів). 
З метою з`ясування об`єктивних причин непроведення оновлення НГО земель окружною прокуратурою скеровано відповідачу запит від 02.10.2025 №14.56/04-22-4443 вих 25. 
Стрілківською сільською радою листом від 14.10.2025 № 865 повідомлено про те, що 07.03.2023 прийнято рішення «Про проведення нормативної грошової оцінки земель Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області» та на даний час розглядається питання забезпечення фінансування проведення робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Стрілківської сільської ради в першому півріччі 2025 року.
Окружною прокуратурою повторно на адресу відповідача скеровано запит від 11.11.2025 за № 14.56/04-22-5221 щодо інформування з метою конкретизації заходів, яких вжито або планується вжити Стрілківською сільською радою Самбірського району для розроблення та затвердження технічної документації з повторної нормативної грошової оцінки земель села Бабино Стрілківської територіальної громади.
Стрілківською сільською радою листом від 14.11.2025 № 962 повідомлено про те, що на даний час розглядається питання забезпечення фінансування проведення робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, в тому числі і села Бабино Стрілківської сільської ради в першому півріччі 2025 року.
Не погодившись з бездіяльністю відповідача позивач звернувся до суду з цим позовом.
Норми права, які підлягають застосуванню та висновки щодо правозастосування..
Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.
Згідно зі статтею 14 Основного Закону, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Цей основоположний принцип вимагає від органів місцевого самоврядування неухильного дотримання законодавчих приписів та своєчасного виконання покладених на них обов`язків, не допускаючи протиправної бездіяльності.
Згідно з частинами першою та третьою статті 142 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад. Держава бере участь у формуванні доходів бюджетів місцевого самоврядування.
Статтею 143 Конституції України визначено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності, затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання, встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.
Земельним кодексом України (далі ЗК України) також визначено повноваження органів місцевого самоврядування у галузі земельних відносин.
Відповідно до пунктів а та к статті 12 ЗК України, до повноважень сільських, селищних, міських рад належить розпорядження землями територіальних громад, а також вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
Відповідно до пункту 34 частини першої статті 26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні від 21.05.1997 № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.
Статтею 33 цього ж Закону до відання виконавчих органів рад віднесено, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель.
Згідно з пунктом 19 частини першої статті 64 Бюджетного кодексу України, до доходів загального фонду бюджету сільських, селищних, міських територіальних громад належать місцеві податки та збори, що сплачуються (перераховуються) згідно з Податковим кодексом України.
Відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі ПК України), плата за землю це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Базою оподаткування платою за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації (пункт 271.1 статті 271 ПК України).
Пунктом 289.1 статті 289 ПК України також визначено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації.
Суд звертає увагу на положеннях пункту 271.2 статті 271 ПК України, згідно з якими рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом. Це положення підкреслює необхідність завчасного та послідовного планування місцевими радами робіт з оновлення оцінки.
Правові засади проведення оцінки земель в Україні регламентовано спеціальним Законом України Про оцінку земель від 11.12.2003 № 1378-IV (далі Закон № 1378-IV).
Згідно з частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва тощо. Підставою для проведення оцінки земель є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (стаття 15 Закону).
Статтею 18 Закону № 1378-IV імперативно встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5 7 років. Зазначена норма не містить альтернативних варіантів чи можливості відкладення таких робіт на невизначений строк з огляду на фінансові чи організаційні труднощі органу місцевого самоврядування.
Порядок та методологія проведення оцінки додатково врегульовані Методикою нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147.
Згідно з пунктом 19 вказаної Методики, за результатами проведення нормативної грошової оцінки складається відповідна технічна документація. Датою нормативної грошової оцінки є дата, зазначена саме в технічній документації.
Відповідно до частини першої статті 23 Закону № 1378-IV, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Системний аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що законодавцем встановлено прямий та безальтернативний обов`язок із забезпечення своєчасного розроблення, фінансування та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який покладено виключно на органи місцевого самоврядування. Виконання цього обов`язку є необхідною правовою умовою для формування економічно обґрунтованої бази оподаткування, що напряму впливає на повноту обсягу надходжень до місцевих бюджетів від плати за землю.
Суд вказує, що нормативну грошову оцінку села Бабино на території Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області проведено ще у 2014 році та станом на 01.11.2025 потребує оновлення. Нормативна грошова оцінка земель зазначеного населеного пункту Стрілківської сільської ради, що була затверджена рішенням №196 від 25.12.2014 Головецької сільської ради Старосамбірського району «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с.Бабино Старосамбірського району Львівської області», на даний час втратила свою актуальність, оскільки має проводитися не рідше, ніж один раз на 5 – 7 років (щодо земель населених пунктів).
Доки технічна документація з нормативної грошової оцінки земель села Бабино не розроблена у повному обсязі, не пройшла всіх необхідних обов`язкових погоджень, не затверджена остаточним рішенням на пленарному засіданні сесії Стрілківської сільської ради та не оприлюднена відповідно до строків, визначених Податковим кодексом України (до 15 липня року, що передує плановому), обов`язок відповідача вважається невиконаним. Відтак, його протиправна бездіяльність є такою, що продовжує тривати.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За змістом частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», таке представництво здійснюється, зокрема, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Як неодноразово роз`яснювала Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах (зокрема, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц та від 15.01.2020 у справі № 698/119/18), прокурор має повне право звернутися до суду як самостійний позивач, якщо доведе відсутність компетентного органу влади, який би міг здійснити захист інтересів держави у спірних правовідносинах. У такому разі прокурор набуває статусу позивача та не зобов`язаний здійснювати попереднє повідомлення іншого органу, оскільки такого органу просто не існує.
Суд констатує, що чинне законодавство України не визначає жодного органу державної влади (наприклад, територіальних підрозділів Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру чи органів Державної податкової служби України), який був би прямо наділений процесуальними повноваженнями звертатися до адміністративного суду з позовом про примусове зобов`язання органів місцевого самоврядування розробити та затвердити нормативну грошову оцінку земель.
Оскільки у цій адміністративній справі триваюче порушення (бездіяльність) допускає безпосередньо сам орган місцевого самоврядування Стрілківська сільська рада, до виключної компетенції якої і належить замовлення та затвердження НГО, вона об`єктивно не може виступати позивачем у справі для захисту інтересів держави від своєї ж протиправної поведінки.
За таких обставин, керівник Самбірської окружної прокуратури правомірно звернувся до суду як позивач у справі.
Правопорушення, допущене відповідачем, має ознаки триваючого правопорушення. Триваюче правопорушення характеризується безперервним, систематичним і тривалим невиконанням обов`язків, які прямо передбачені законом. У даному випадку бездіяльність Стрілківської сільської ради щодо незабезпечення наявності оновленої НГО земель села Бабино триває безперервно з моменту закінчення граничного строку дії попередньої оцінки і дотепер.
Як неодноразово наголошував Верховний Суд (зокрема, у постановах від 30.04.2020 у справі №461/6241/17, від 04.05.2020 у справі №1540/3613/18 та ін.), сама по собі бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка не має чітко окреслених часових меж.
Перебування суб`єкта владних повноважень у стані безперервного невиконання обов`язку означає, що порушення інтересів держави триває постійно. З огляду на правову природу триваючого правопорушення, прокурором не пропущено загальний строк звернення до суду, визначений статтею 122 КАС України.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності своєї поведінки покладається саме на відповідача.
Суд підсумовує, що відповідач не виконав свого процесуального обов`язку та не довів правомірності своєї бездіяльності. Відповідач не надав суду жодних доказів об`єктивної, непереборної неможливості своєчасного виконання вимог Закону України «Про оцінку земель (наприклад, відсутності фінансування у попередні роки, неможливості проведення тендерів тощо). Не підтверджено відповідачем і факту остаточного та належного затвердження НГО станом на дату прийняття цього судового рішення.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, оцінюючи їх як кожен окремо, так і у взаємному зв`язку.
Згідно з частиною другою статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою і в межах позовних вимог. Оцінюючи обраний Прокурором спосіб захисту порушеного права, суд доходить висновку, що позовні вимоги про визнання бездіяльності протиправною та примусове зобов`язання Відповідача забезпечити проведення нормативної грошової оцінки є належним, ефективним, справедливим та пропорційним способом відновлення законності.
Такий спосіб захисту є необхідним превентивним та стимулюючим заходом, який змусить орган місцевого самоврядування довести формально розпочатий ним процес до логічного і юридично значимого завершення фактичного затвердження та оприлюднення оновленої містобудівної та землевпорядної документації.
З огляду на встановлені судом обставини, проаналізовані докази та системний аналіз наведених норм матеріального права, суд дійшов переконання, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими, доведеними та підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у цій адміністративній справі, суд виходить з приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Об`єднана палата КАС ВС у постанові від 29 серпня 2022 року у справі № 826/16473/15 дійшла висновку про те, що передбачене статтею 140 КАС України правило щодо присудження витрат спрацьовує, якщо позивачем є фізична або юридична особа, яка не є суб`єктом владних повноважень. Якщо позивачем є суб`єкт владних повноважень, незалежно від результату розгляду справи не підлягають відшкодуванню понесені ним судові витрати, окрім судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
Отже, якщо позивачем є суб`єкт владних повноважень, то незалежно від результатів розгляду справи понесені ним судові витрати, окрім судових витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз (частина друга статті 139 КАС України), не підлягають розподілу.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 2, 6, 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в :

Адміністративний задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області (вул.Вербицького,10, с.Стрілки, Самбірський р-н, Львівська область 82092, ЄДРПОУ04371224) щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Бабино на території Стрілківської сільської Самбірського району Львівської області;
Зобов`язати Стрілківську сільську раду Самбірського району Львівської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення нормативної грошової оцінки земель населеного пункту села Бабино на території Стрілківської сільської ради Самбірського району Львівської області.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У випадку розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя	Крутько Олена Василівна