П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 489/6160/24	

Перша інстанція: суддя Лісовська Н. В.,
повний текст судового рішення
складено 30.12.2025, м. Миколаїв
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача – Федусика А.Г.,
суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальність «Сластена» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови та припису, -
В С Т А Н О В И В:
У серпні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальність «Сластена» (далі – ТОВ) звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі УДАБК), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову від 24.06.2021 року №11/267/22.02-12 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” та накладено штраф у сумі 68100 грн..
В обґрунтування вказаних позовних вимог зазначено, що позивач не був попереджений про здійснення позапланової перевірки: копії наказу, направлення на перевірку, листа про здійснення позапланової перевірки від 25.05.2021 року №526/22.01-23-21/1 позивачу під розписку не вручались та на поштову адресу рекомендованим листом з зворотнім повідомленням не направлялись. Відповідачем також не було направлено ТОВ акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 16.06.2021 року №64/2021; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.06.2021 року та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.06.2021 року №39. 
Відтак позивач вважає, що УДАБК прийняв протиправну постанову, яку позивач вважає незаконною та такою, що порушує його права та законні інтереси.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2025 року у задоволенні позовних вимог ТОВ відмовлено.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.
Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ зареєстровано як юридична особа 23.01.2013 р. (реєстраційний номер 15221020000023201).
На підставі заяви фізичної особи про порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, відповідно до наказу начальника УДАБК від 24.05.2021 року №128 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 24.05.2021 року, відповідачем було проведено з 03.06.2021 року по 16.06.2021 року позапланову перевірку на об`єкті: “Виконання будівельних робіт за адресою: м.Миколаїв, вул.Херсонське шосе, 40/1”.
Інформацію про проведення позапланової перевірки УДАБК було розміщено на офіційному сайті Миколаївської міської ради (на сторінці управління) в розділі “Направлення на проведення позапланової перевірки”.
Лист про здійснення позапланової перевірки від 25.05.2021 року №526/22.01-23-23/1 направлено відповідачем на зареєстровано адресу ТОВ (штрих-кодовий ідентифікатор поштового відправлення 5405803577267). Аналогічний лист від 07.06.2021 року №584/22.01-23-23/1 направлено на адресу керівника ТОВ (штрих-кодовий ідентифікатор поштового відправлення 5405803576449).
Протягом строку проведення позапланової перевірки позивачем не забезпечено доступ посадових осіб УДАБК на об`єкт будівництва та не надано документи, необхідні для проведення перевірки.
16.06.2021 року відповідачем до перевірки було залучено дільничного офіцера поліції Попеску С.М. та працівників адміністрації Інгульського району Миколаївської міської ради – Коржова О.М., Чорний Д.Я.
16.06.2021 року, у зв`язку з не допуском посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва для перевірки, УДАБК складено акт про недопущення № 64/2021.
16.06.2021 року УДАБК складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис №39 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Матеріали перевірки були направлені відповідачем на юридичну адресу ТОВ, а копії матеріалів – на адресу керівника ТОВ рекомендованим листом від 17.06.2021 року №664/22.01-23-23/1 (штрих-кодові ідентифікатори поштового відправлення №5400308032376 та № 5400308032384).
24.06.2021 року об 11 год. 00 хв. відбувся розгляд справи відносно ТОВ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. 
Представник позивача до УДАБК на розгляд справи не прибув.
За результатами розгляду справи, відповідачем прийнято постанову від 24.06.2021 року №11/267/22.02-12 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” та накладено штраф у сумі 68100 грн.
Позивач, вважаючи вищезазначену постанову неправомірною та незаконною, звернувся з даним позовом до суду.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відтак оскаржувана позивачем постанова від 24.06.2021 року № 11/267/22.02-12 прийнята правомірно.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції і вважає їх такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” від 17.02.2011 року №3038-VI (далі – Закон №3038-VI ), державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений Постановою КМУ від 23.05.2011 року №553 (далі – Порядок №553).
Згідно п.2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Приписами п.7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.
Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
У відповідності до п.12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
Згідно п.13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
У відповідності до п.14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Порядок № 244 визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом №3038-VI.
Відповідно до пункту 3 цього Порядку штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за порушення у сфері містобудівної діяльності.
Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, або через електронний кабінет.
Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі Закон №208/94-ВР ).
Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закон №208/94-ВР передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як вже було заначено вище, оскарженою постановою ТОВ визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону №208/94-ВР та накладено штраф у розмірі 68100 грн.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач вказує, що він не був попереджений про здійснення позапланової перевірки. Також копії наказу, направлення на перевірку, а також лист про здійснення позапланової перевірки від 25.05.2021 року №526/22.01-23-21/1 ТОВ під розписку не вручались та на поштову адресу рекомендованим листом з зворотнім повідомленням не направлялись. 
Крім того, як зазначено позивачем, УДАБК на адресу ТОВ не було направлено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відтак контролюючим органом порушено вимоги щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. 
Разом з цим, матеріалами справи підтверджується, що УДАБК з метою повідомлення ТОВ про проведення позапланової перевірки направило відповідний лист на зареєстровану адресу ТОВ, такий же лист було направило на адресу керівника ТОВ.
Більш того, відповідачем було розміщено оголошення про проведення позапланової перевірки через засоби масової інформації, зокрема на офіційному сайті Миколаївської міської ради (на сторінці управління) в розділі “Направлення на проведення позапланової перевірки”.
На переконання суду вищезазначені дії контролюючого органу суд першої інстанції цілком обґрунтовано оцінив на користь висновку про те, що УДАБК в межах наявних у нього повноважень вчинило усі можливі та передбачені законом дії з метою повідомлення позивача про намір проведення позапланової перевірки та ознайомлення його з результатами такого заходу і оформленими відповідачем документами (актом перевірки, приписом та протоколом).
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.06.2025 по справі № 400/27/24.
Крім того, Верховним Судом неодноразово була висловлена позиція, зокрема у постанові від 09.09.2021 у справі №0540/5354/18-а, відповідно до якої об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону №208/94-ВР, полягає саме у недопущенні посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, «недопущення» - це створення перешкод, що унеможливлює здійснення відповідачем архітектурно-будівельного контролю. Такі дії можуть полягати, зокрема, у відмові виконати законні вимоги посадових осіб інспекції щодо надання доступу до об`єкта. Законодавство, що врегульовує спірні правовідносини, у загальному визначає критерії та умови, за наявності яких можна констатувати факт недопуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки. Недопуск посадових осіб уповноваженого органу до проведення перевірки може виражатись як у вчиненні будь-яких активних дій з боку суб`єкта містобудівної діяльності або його представників, що фактично перешкоджають здійсненню такого заходу державного архітектурно-будівельного контролю, так і у пасивній поведінці цього ж суб`єкта, який будучи завчасно обізнаним про день, час і місце її проведення, свідомо, за відсутності на те поважних причин, не створив належних умов для цього, в тому числі, не забезпечив доступ до об`єкта перевірки.
Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що в межах розгляду даної справи матеріалам справи підтверджено, що УДАБК вчинено усіх залежних від нього дій щодо повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки, що дає підстави суду дійти висновку, що саме пасивна поведінка ТОВ призвела до незабезпечення допуску посадових осіб контролюючого органу до об`єкту будівництва для проведення перевірки.
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції обгрунтовно зазначив, що приймаючи оскаржену постанову, відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо спірних правовідносин.
Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм процесуального права, відповідно до ст. 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.
Керуючись ст.308, 311, 312, 316, 321, 325, 327, 329 КАС України, суд -
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради – залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2025 – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя-доповідач 		А.Г. Федусик	
Судді	  	О.І. Шляхтицький   Г.В. Семенюк