Справа № 347/1056/26
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2026 року         м. Косів 
Суддя Косівського районного суду Івано-Франківської області Кіцула Ю. С. з участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працює начальником відділу житлово-комунального господарства, будівництва та архітектури Косівської міської ради Косівського району, Івано-Франківської області
за ч. 3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
в с т а н о в и л а:
30.04.2026 року до Косівського районного суду Івано-Франківської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.164-14 КУпАП.
Так, щодо ОСОБА_2 було складено протокол про адміністративне правопорушення №13/09/0008/2026/пр від 24.04.2026 року, згідно з яким при проведенні моніторингу процедури закупівлі предмету «Капітальний ремонт (благоустрій) території біля Центру Карпатської культури по вул. Горбового в м. Косів Косівської міської ради» (код ДК 021:2015 - 45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація)», очікуваною вартістю 1 932 071.00 гривень (інформацію про закупівлю опубліковано в електронній системі закупівель за номером ІР: ЦА-2025-10-15-001743-а), що здійснювалась КОСІВСЬКОЮ МІСЬКОЮ РАДОЮ КОСІВСЬКОГО РАЙОНУ ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ. Назва об`єкту: КОСІВСЬКА МІСЬКА РАДА КОСІВСЬКОГО РАЙОНУ ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ, орган управління - Косівська міська рада, місцезнаходження: майдан Незалежності, будинок 11, м. Косів. Івано-Франківська обл., Україна, 78600, виявлено порушення законодавства про публічні закупівлі, а саме: невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону. Уповноваженою особою начальником відділу житлово-комунального господарства, будівництва та архітектури ОСОБА_1 не відхилено тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_3 , а визначено її переможцем тендеру та укладено з нею договір від 17Л 1.2025 №193 (далі - Договір №193). Зокрема, відповідно до ПУНКТУ 3.2 Додатку № 6 «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції» до тендерної документації Замовника, затвердженої рішенням уповноваженої особи від 14.10.2025 №17 (далі - ТД), з метою підтвердження відповідності вимогам Технічної специфікації учасник повинен надати: договірну ціну, пояснювальну записку, розрахунки до документа «Договірна ціна», локальний кошторис, підсумкову відомість ресурсів, розрахунок загально виробничих витрат до локального кошторису, інформації про країну походження товару щодо кожної номенклатурної позиції. У складі тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_3 , яку визначено переможцем торгів, надано договірну ціну («файл договірна ціна.rtf») та пояснювальну записку до неї («файл пояснювальна. rtf»), згідно яких до ціни пропозиції (договірної ціни) учасник включив у вартість наданих послуг військовий збір та єдиний податок в сумі 110731,58 гривень. При цьому. Додатковою угодою №2 від 29.12.2025 Замовником внесено зміни до Договору №193, якою змінено договірну піну і включено єдиний податок за ставкою 5% на загальну суму 84260,59 гривень.
Слід зазначити, що пунктом 5.1 Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01,11.2021 №281 (далі - Настанова) визначено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) Формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів. Пунктом 5.34 Настанови також передбачено, що до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва. Розмір цих витрат визначається, виходячи з норм і бази для їх нарахування встановлених законодавством. Враховуючи, що згідно з вимогами Податкового кодексу України єдиний податок в розмірі 5% обраховується від загального прибутку фізичних осіб-підприємців та/або юридичних осіб, які знаходяться на спрощеній системі оподаткування, і такі витрати не є компенсованими витратами, а також їх визначення законодавством у сфері будівництва, нормування у будівництві, містобудування, просторового планування територій та архітектури не передбачається, тому до вартості будівництва об`єктів не включаються.
Отже, включення учасником до Договірної ціни єдиного податку є порушенням пунктів 5.1 та 5.34 Настанови, що не відповідає вимогам тендерної документації Замовника та відповідно, впливає на ціну тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_3 . На порушення вимог підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі - Особливості). Замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_3 , а визначено її переможцем тендеру та укладено з нею Договір №193.
Таким чином, ОСОБА_2 порушив вимоги підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» , на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату проведення торгів).
В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину категорично заперечив, та просив врахувати його письмові пояснення. Зокрема, згідно наказу №6~з від 02.02.2026 року Управлінням західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області розпочато моніторинг закупівлі (згідно доданого переліку) у зв`язку із виявленням порушення законодавства у даній сфері.
В подальшому, на електронній платформі закупівель було здійснено листування з суб`єктом контролю, доведено до контролюючого органу роз`яснення з даного приводу отримані на електронному порталі правового супроводу публічних закупівель «Експертус», надано відповідні пояснення контролюючому органу із посиланням на норми законодавства, надано (двічі) претензійні листи ФОП ОСОБА_3 , у відповідь на які отримано інформацію щодо правомірності дій Підрядника із посиланням на сформовану судову практику (електронне листування, правові роз`яснення, претензії та відповіді додаються).
Також ОСОБА_2 зазначив, що згідно наданих на електронному порталі правового супроводу публічних закупівель «Експертус» роз`яснень, ціну в договорі встановлюють за домовленістю сторін, що регламентовано ст. 632 ЦК України. Отже, законодавство прямо дозволяє сторонам самостійно визначати структуру та розмір договірної ціни. Натомість, ОСОБА_4 з визначення вартості будівництва (затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 року №281) передбачає, що договірна ціна включає: всі витрати підрядника, прибуток, інші витрати, пов`язані з виконанням робіт. До складу таких витрат входять обов`язкові платежі, пов`язані з господарською діяльністю підрядника. ФОП сплачує єдиний податок з отриманого доходу (ст. 291, 292 Податкового кодексу України). Також ФОП зобов`язаний сплатити військовий збір (пункт 16-1 підрозділ 10 розділ 20 Податкового кодексу України). Податкове законодавство не регулює порядок формування договірної ціни, а лише визначає об`єкт оподаткування та порядок сплати податків. Отже, податки можна включати в ціну. Адже за нормами Цивільного кодексу України та в більшості вимог Тендерної документації ціна договору включає всі податки, збори та обов`язкові платежі, передбачені законодавством України.
ФОП повинен враховувати суму Єдиного податку (5%) та військового збору під час формування договірної ціни. Єдиний податок та військовий збір не можна розділяти окремо, вони є особистим податковим зобов`язанням платника. У цьому випадку визначається позиція ДПС. Ці податки не є окремим предметом компенсації з боку замовника. ФОП має право включати суму Єдиного податку (5%) та військового збору до Договірної ціни як складову своїх витрат. Однак, такі платежі не повинні виділятися окремим рядком, вони мають бути інтегровані в загальну ціну робіт. При цьому, варто враховувати, що норми законів є вищими від підзаконних актів.
Не дивлячись на це, з метою виконання наданих під час моніторингу рекомендацій контролюючого органу, на адресу ФОП ОСОБА_3 двічі надавались відповідні претензії від Замовника, у відповідь на які ФОП ОСОБА_3 двічі надано відповідні обґрунтування з точки зору законодавства та судової практики щодо правомірності своїх дій в частині включення до договірної ціни Єдиного податку (5%) та військового збору, у зв`язку із чим ФОП ОСОБА_3 двічі було відхилено сформовані (за рекомендаціями контролюючого органу) претензійні вимоги Замовника.
Тобто, підсумовуючи наведене, дана ситуація склалася у зв`язку із певною правовою невизначеністю, оскільки чіткої норми закону щодо недопустимості включення ЄП та військового збору у договірну ціну не існує, сама ОСОБА_4 (як підзаконний акт) чітко нічого з цього приводу не конкретизує, а інші закони (тобто законодавство у сфері оподаткування та законодавство у сфері будівництва) очевидно трактують підхід до даного питання по різному.
У зв`язку з цим, ОСОБА_2 зазначив, що якщо суд дійде переконання про його винуватість, у вчиненні адміністративного правопорушення, то обмежитись усним зауваженням.
Заслухавши ОСОБА_2 , дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, суд доходить наступного висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення та ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.
Частиною 3 ст. 164-14 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.
Об`єктом правопорушень, передбачених ст.164-14 КУпАП, є суспільні відносини в сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Такі закупівлі здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України та інших джерел фінансування, що залучаються для цього в порядку, визначеному законом. Сторонами у цих правовідносинах виступають державний замовник, що діє від імені держави, та суб`єкт господарювання виконавець державного замовлення, який може бути будь-якої форми власності. Між такими учасниками укладаються державні контракти договори, в яких визначаються економічні та правові зобов`язання сторін і регулюються їх господарські відносини. При цьому, порядок формування державного замовлення, безпосереднє здійснення закупівлі та виконання зобов`язань учасниками правовідносин має детальну нормативну регламентацію.
Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених ст.164-14 КУпАП, полягає у порушенні законодавства про здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти.
Суб`єктивну сторону цього правопорушення становить наявність вини як у формі умислу так і у формі необережності.
Суб`єктом правопорушення може бути лише посадова особа.
Враховуючи встановлені обставини, а також те, що відповідно до вимог закону, зокрема ст.14 КУпАП, відповідальність посадових осіб має індивідуальний характер, у залежності від обсягу їх службових повноважень, та зважаючи на принципи змагальності та диспозитивності даного виду судочинства, обов`язок довести вказані обставини покладено на орган, який ініціює притягнення особи до адміністративної відповідальності.
Крім цього, ч.3 ст. 164-14 КУпАП передбачена відповідальність за невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягає відхиленню відповідно до статті 31 Закону № 922 «Про публічні закупівлі».
Вищевказана правова норма за своєю формою є бланкетною (відсилає до іншого нормативно-правового акту). Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовано Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII.
Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 №1178 зі змінами, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Так, вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП доводиться в сукупності наступними доказами: -протоколом про адміністративне правопорушення №13/09/0008/2026/пр. від 24.04.2026 року, в якому зафіксовано місце, час, спосіб і обставини вчиненого. Вказаний протокол складений уповноваженою особою, та містить всі необхідні реквізити встановлені ст. 256 КУпАП (а.с.1). Аналізуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення, встановлено, що ОСОБА_2 не відхилив тендерну пропозицію учасника, як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;
- копією Наказу №6-з від 02.02.2026 року про початок моніторингу закупівель уповноваженими особами Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківськоій області з додатком - витягом з переліку процедур закупівель для моніторингу (а.с.4-5).
- копією висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №6-з/4 від 20.02.2026 року (а.с. 6-10).
- копією витягу з тендерної документації щодо проведення процедури відкритих торгів із особливостями на закупівлю «Капітальний ремонт (благоустрій) території біля Центру Карпатської культури по вул. Горбового в м. Косів Косівської міської ради» (а.с. 11- 14).
- копією запиту головного державного аудитора відділу контролю у сфері закупівель від 04.02.2026 року про надання пояснень у межах процедури моніторингу закупівлі предмету «Капітальний ремонт (благоустрій) території біля Центру Карпатської культури по вул. Горбового в м. Косів Косівської міської ради» (а.с.15).
- копією письмових пояснень замовника (а.с. 16).
- копією письмової претензії міського голови м. Косова до ФОП ОСОБА_3 про повернення коштів в сумі 110 731, 58 які було включено у витрати на сплату єдиного податку та військового збору (а.с. 17).
- копією письмової інформації про договірну ціну з програмного комплексу АВК – 5 (а.с.18-19).
- копією письмової записки ФОП ОСОБА_3 та розрахунком № 1-4 прямі витрати і загальновиробничі витрати (а.с. 20-22).
- додатковою угодою №2 до Договору №193 від 17.11.2025 року в пункті 3 якої внесено зміни до п.3 договору «Договірна ціна» (а.с. 23-24).
Проаналізувавши вищевказані документи, суд доходить переконання, що вони є доказами в розумінні статті 251 КУпАП, які відповідають критеріям належності і допустимості. В своїй сукупності дані докази є достатніми. Доказів, які б спростовували наведені в протоколі обставини або породжували обґрунтовані сумніви у достовірності інформації, яка міститься у досліджених доказах, суду не надано.
Що стосується покликання ОСОБА_2 на те, що при здійсненні тендерних закупівель він користувався роз`ясненнями електронного порталу правового супроводу публічних закупівель «Експертус» то суд звертає увагу, що такий портал діє на комерційній основі, а відтак його роз`яснення не мають правового значення.
Щодо суми включення єдиного податку за ставкою 5% до договірної ціни, то суд зауважує, що згідно з пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 та пп. 36.1 ст. 36 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку.
Спрощена система оподаткування є особливим механізмом справляння податків (п. 291.2 ст. 291 ПКУ), при якому відсоткова ставка єдиного податку встановлюється до доходу платника (п. 293.3 ст. 293 ПКУ).
На запит суду, Головним управління ДПС в Івано-Франківській області надано відповідь про те, що ФОП ОСОБА_3 перебуває на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.
В п. 36.5 ст. 36 ПК України передбачено, що відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків.
Порядок формування ціни у спірних правовідносинах сторін імперативно врегульовано Настановою № 281.
В п. 5.1 Настанови № 281 визначено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у п. 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, а також кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
В п. 5.34 Настанови № 281 також передбачено, що до складу ціни пропозиції (договірної ціни) включаються встановлені чинним законодавством податки, збори, обов`язкові платежі, не враховані складовими вартості будівництва. Розмір цих витрат визначається, виходячи з норм і бази для їх нарахування, встановлених законодавством.
Системний аналіз вказаних норм свідчить про те, що узгоджена сторонами тверда договірна ціна вже охоплює всі витрати підрядника, включаючи його податковий тягар. Відповідно до вимог податкового законодавства єдиний податок є податком на дохід суб`єкта господарювання. 
Отже, його сплата є безумовним публічно-правовим обов`язком ФОП, який обчислюється і сплачується ним самостійно, виключно за рахунок отриманого доходу в межах погодженої ціни договору.
Таким чином, суд доходить висновку, що об`єктивних підстав ставити під сумнів достовірність викладених письмових доказів, що містяться в матеріалах справи не убачається, тому вказані докази суд визнає належними та допустимими.
За таких обставин, перевіривши всі наявні в матеріалах справи докази, суд доходить висновку, що вина ОСОБА_2 в інкримінованому йому адмінправопорушенні доведена поза всяким розумним сумнівом.
Враховуючи вищевикладене, вважаю, що на ОСОБА_2 слід накласти адміністративне стягнення у межах санкції ч. 3 ст. 164-14КУпАП, у виді штрафу в розмірі однієї тисячі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 25 500 гривень.
На підставі ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника слід також стягнути судовий збір у сумі 665, 60 грн. Відомостей про наявність у правопорушника пільг про сплаті судового збору, які передбачені п. п. 8, 9, 10 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», матеріали справи не містять.
Керуючись ст. ст. 40-1, 283-284 КУпАП, суддя
п о с т а н о в и л а :
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі однієї тисячі п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 25500 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.
Роз`яснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення апеляційної скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу протягом п`ятнадцяти днів на підставі частини 2 статті 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення стягується подвійний розмір штрафу.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 665 грн60 коп. на користь отримувача коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106 (стягувачем є Державна судова адміністрація України).
Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Івано-Франківського апеляційного суду.

Суддя          Ю. С. Кіцула