КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 червня 2026 року м. Київ справа №320/31527/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенка О.Д., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження) адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "РАРІ ГРУП" до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "РАРІ ГРУП" з позовом до Житомирської митниці, в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів від 18.01.2023 № UA101000/2023/000012/2;
визнати протиправним та скасувати картку відмови Житомирської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101090/2023/000023.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправність оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, оскільки подані декларантом до митного оформлення документи, містять відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у свою чергу, відповідач не зазначив, яких саме відомостей чи документів, що підтверджують заявлені числові значення складових митної вартості товарів, йому не вистачає.
Позивач також акцентує увагу на тому, що товар, який подавався на митне оформлення позивачем, суттєво відрізняється від товару, який наведений відповідачем в оскаржуваному рішенні - різні виробники, різний об`єм бокалів; кількість товару, яка ввозилася позивачем значно більша, ніж та, яка зазначена відповідачем в оскаржуваному рішення, що має вплив на ціноутворення товару будь-яким виробником. Таким чином, митний орган в оскаржуваному рішенні використав посилання на товар, який зовсім не є аналогічним до того товару, який був ввезений позивачем та за яким здійснювалося розмитнення.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.09.2023 даний позов було залишено без руху у зв`язку з його невідповідністю КАС України, однак недоліки позовної заяви було усунуто.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.07.2024 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).
До суду від Житомирської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив про те, що під час митного оформлення автоматизованою системою митного оформлення (АСМО) «Інспектор» згенеровано митну формальність за кодами 105-2, 106-2 з повідомленням такого змісту: «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України (далі – МК України) з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до ч. 3 та 4 ст. 53 МК України». Документи, подані для митного оформлення містили розбіжності не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також відомості що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.
Так, заявлена митна вартість товару є нижчою за вартість ввезеного на митну територію України схожого товару за МД, що використана митним органом та зазначена в рішенні про коригування митної вартості.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «РАРІ ГРУП» зареєстроване 04.10.2019 (номер запису: 10651020000031536), що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 
01.11.2019 ТОВ «РАРІ ГРУП» було зареєстроване платником податку на додану вартість. До основних видів діяльності ТОВ «РАРІ ГРУП» відносяться: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 23.19 Виробництво й оброблення інших скляних виробів, у тому числі технічних; 23.41 Виробництво господарських і декоративних керамічних виробів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет; 63.12 Веб-портали; 63.99 Надання інших інформаційних послуг; 69.10 Діяльність у сфері права; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування.
Між ТОВ «РАРІ ГРУП» (покупець) і COMPANY Guangzhou Garbo International Trading Co, ltd. (продавець) було укладено контракт від 07.09.2022 № 7.09.22, за яким продавець продає, а покупець купує вироби зі скла. 
На виконання названого контракту, між покупцем і продавцем була укладена специфікація від 09.09.2022 № 1 до контракту від 07.09.2022 № 7.09.22 щодо поставки визначеного сторонами товару скляний бокал в кількості 65904 шт. за ціною 0,320 доларів США за 1 шт., загальною вартістю 21089,28 доларів США. На виконання специфікації продавцем була складена проформа-інвойс від 09.09.2022 на 21089,28 доларів США. 
Базисом поставки сторони визначили базис FOB Lianyungang Китай (п. 3 Специфікації). Отже, за умовами контракту перевезення здійснюється силами та за рахунок покупця. Умова оплати - 80% аванс за проформою інвойс, 20% - оплата перед відправленням (п. 4 Специфікації). 
19.09.2022 покупець оплатив на користь продавця 16871,42 доларів США, що підтверджується випискою банку від 19.09.2022.
У подальшому, сторони змінили специфікацію від 09.09.2022 № 1 до контракту від 07.09.2022, уклавши додаткову угоду від 21.09.2022, а саме змінили умову оплати 80% аванс за проформою інвойс, 20% - оплата до 23.09.2022 (п. 4 Специфікації). 
На виконання додаткової угоди, продавцем була складена проформа-інвойс від 09.09.2022 на 4219,28 доларів США. 
26.09.2022 покупець оплатив на користь продавця 4219,28 доларів США, що підтверджується випискою банку від 26.09.2022. 
27.10.2022 продавець відвантажив частину товару в кількості 38400 шт., за яким одержувачем вантажу було ТОВ «РАРІ ГРУП», а перевезення було застосоване змішане (морським та автомобільним транспортом), що підтверджується наступними документами: комерційний інвойс від 23.10.2022; пакувальним листом від 23.10.2022; сертифікатом походження від 01.11.2022; коносамент від 27.10.2022. Крім того, продавцем надано копію експортної митної декларації 230120220012640855 від 24.10.2022.
Для організації морського перевезення позивача ним була подана заявка на транспортно-експедиторське обслуговування від 06.11.2022, був укладений договір на транспортно-експедиторське обслуговування № 2607/22 від 26.07.2022 з ТОВ «Ламан Шиппінг".
ТОВ "Ламан Шиппінг" виставило рахунок від 13.12.2022. Морське перевезення було організоване ТОВ "Ламан Шиппінг" з порту Ляньюньган Китай до порту Гданськ Польща, що підтверджується коносаментом від 27.10.2022, довідкою про транспортні витрати від 05.01.2023. 
У подальшому, ПП «Орел Компані» було організоване автомобільне перевезення товару з порту Гданськ Польща до складу Люблин Польща і зберігання товару на складі Люблин Польща, що підтверджується інвойсом від 12.01.2023, контрактом від 18.11.2022, актами наданих послуг від 11.01.2023, довідкою про транспортні витрати від 12.01.2023. 
ПП "Орел Компані" були надані транспортно-експедиторські послуги з організації автомобільного перевезення товару зі складу Люблин Польща до складу позивача Баранівка Житомирська область, що підтверджується договором від 08.01.2020 № 05/2020 про надання транспортно-експедиторських автомобільним, послуг по організації перевезення вантажів морським, залізничним транспортом у міжміському та міжнародному сполученні, додатковим договором № 1 від 02.01.2023, довідкою про транспортно-експедиторські витрати від 12.01.2023, заявкою від 10.01.2023, рахунком-фактурою від 16.01.2023, актом здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) від 16.01.2023. 
Для організації перевезення товару ПП "Орел Компані" уклало із ФОП ОСОБА_1 договір № П-09.23 від 09.01.2023 про надання транспортно-експедиторських послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжміському та міжнародному сполученні, а ФОП ОСОБА_1 уклав із ФОП ОСОБА_2 договір № 01/04/2020 від 01.04.2020 транспортних послуг, міжнародною товарно транспортною накладною СМR серія А № 459082 від 11.01.2023. 
Послуги митного оформлення товару позивачу надавало ПП "ТЕРМІНАЛ-СЕРВІС" (декларант) на підставі договору від 02.01.2023 № 6/Д на надання послуг митного брокера.
З метою митного оформлення товару, декларантом була подана митна декларація від 17.01.2023 № 23UА101090000455U3 шляхом електронного декларування. 
Після цього, митним органом декларанту було направлено електронний запит, в якому зазначалося про необхідність надання додаткових документів для визначення митної вартості товарів. 
На вимогу митного органу та з метою підтвердження митної вартості товарів, позивачем було додатково надано: лист-пояснення від 17.01.2023; листування через електронний кабінет із митним органом, пояснення та заперечення щодо повідомлень митного органу, експертний висновок Житомирської ТПП від 16.01.2023 № В-49.
Після цього, відповідачем було прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА101090/2023/000023 та рішення про коригування митної вартості товарів від 18.01.2023 № UА101000/2023/000012/2. 
Позивач скористався правом передбаченим ч. 7 ст. 55 МК України і декларант подав митну декларацію від 18.01.2023 № 23UА101090000541U0 із врахуванням рішення про коригування митної вартості товарів від 18.01.2023 UА101000/2023/000012/2. 
Не погоджуючись із рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
При вирішенні спору, суд виходить з наступного.
Згідно норм ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари
Нормами ст. 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина друга 2 статті 52 МК України).
Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. 
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч. 5 і 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з нормами ч. 4 ст. 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
За змістом ч. ч. 5 та 6 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Отже, митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. 
При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у ч. 3 ст. 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.
Згідно з ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст. 55 цього Кодексу.
За ч. 4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч. 7 ст. 55 цього Кодексу.
Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Згідно з нормами ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За змістом ч. 7 ст. 54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Відповідно до ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу.
МК України визначено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Отже, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган чітко зазначити обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, та обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Також, витребовувати контролюючий орган має ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, та жодним чином не всі, котрі передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Тобто, необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Суд наголошує на тому, що підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у ст. 53 МК України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.
Дійсно, обов`язок доведення митної ціни товару лежить на декларанті. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. 
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів, є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. 
Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов`язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Згідно матеріалів справи та досліджено судом, Між ТОВ «РАРІ ГРУП» (покупець) і COMPANY Guangzhou Garbo International Trading Co, ltd. (продавець) було укладено контракт від 07.09.2022 № 7.09.22, за яким продавець продає, а покупець купує вироби зі скла. 
На виконання названого контракту, між покупцем і продавцем була укладена специфікація від 09.09.2022 № 1 до контракту від 07.09.2022 № 7.09.22 щодо поставки визначеного сторонами товару скляний бокал в кількості 65904 шт. за ціною 0,320 доларів США за 1 шт., загальною вартістю 21089,28 доларів США. На виконання специфікації продавцем була складена проформа-інвойс від 09.09.2022 на 21089,28 доларів США. 
Базисом поставки сторони визначили базис FOB Lianyungang Китай (п. 3 Специфікації). 
Отже, за умовами контракту перевезення здійснюється силами та за рахунок покупця. Умова оплати - 80% аванс за проформою інвойс, 20% - оплата перед відправленням (п. 4 Специфікації). 
19.09.2022 покупець оплатив на користь продавця 16871,42 доларів США, що підтверджується випискою банку від 19.09.2022.
У подальшому, сторони змінили специфікацію від 09.09.2022 № 1 до контракту від 07.09.2022, уклавши додаткову угоду від 21.09.2022, а саме змінили умову оплати 80% аванс за проформою інвойс, 20% - оплата до 23.09.2022 (п. 4 Специфікації). 
На виконання додаткової угоди, продавцем була складена проформа-інвойс від 09.09.2022 на 4219,28 доларів США. 
26.09.2022 покупець оплатив на користь продавця 4219,28 доларів США, що підтверджується випискою банку від 26.09.2022. 
27.10.2022 продавець відвантажив частину товару в кількості 38400 шт., за яким одержувачем вантажу було ТОВ «РАРІ ГРУП», а перевезення було застосоване змішане (морським та автомобільним транспортом), що підтверджується наступними документами: комерційний інвойс від 23.10.2022; пакувальним листом від 23.10.2022; сертифікатом походження від 01.11.2022; коносамент від 27.10.2022. Крім того, продавцем надано копію експортної митної декларації 230120220012640855 від 24.10.2022.
Для організації морського перевезення позивача ним була подана заявка на транспортно-експедиторське обслуговування від 06.11.2022, був укладений договір на транспортно-експедиторське обслуговування № 2607/22 від 26.07.2022 з ТОВ «Ламан Шиппінг".
ТОВ "Ламан Шиппінг" виставило рахунок від 13.12.2022. Морське перевезення було організоване ТОВ "Ламан Шиппінг" з порту Ляньюньган Китай до порту Гданськ Польща, що підтверджується коносаментом від 27.10.2022, довідкою про транспортні витрати від 05.01.2023. 
У подальшому, ПП «Орел Компані» було організоване автомобільне перевезення товару з порту Гданськ Польща до складу Люблин Польща і зберігання товару на складі Люблин Польща, що підтверджується інвойсом від 12.01.2023, контрактом від 18.11.2022, актами наданих послуг від 11.01.2023, довідкою про транспортні витрати від 12.01.2023. 
ПП "Орел Компані" були надані транспортно-експедиторські послуги з організації автомобільного перевезення товару зі складу Люблин Польща до складу позивача Баранівка Житомирська область, що підтверджується договором від 08.01.2020 № 05/2020 про надання транспортно-експедиторських автомобільним, послуг по організації перевезення вантажів морським, залізничним транспортом у міжміському та міжнародному сполученні, додатковим договором № 1 від 02.01.2023), довідкою про транспортно-експедиторські витрати від 12.01.2023, заявкою від 10.01.2023, рахунком-фактурою від 16.01.2023, актом здачі-прийняття виконаних робіт (наданих послуг) від 16.01.2023. 
Для організації перевезення товару ПП "Орел Компані" уклало із ФОП ОСОБА_1 договір № П-09.23 від 09.01.2023 про надання транспортно-експедиторських послуг по організації перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжміському та міжнародному сполученні, а ФОП ОСОБА_1 уклав із ФОП ОСОБА_2 договір № 01/04/2020 від 01.04.2020 транспортних послуг, міжнародною товарно транспортною накладною СМR серія А № 459082 від 11.01.2023. 
Послуги митного оформлення товару позивачу надавало ПП "ТЕРМІНАЛ-СЕРВІС" (декларант) на підставі договору від 02.01.2023 № 6/Д на надання послуг митного брокера.
З метою митного оформлення товару, декларантом була подана митна декларація від 17.01.2023 № 23UА101090000455U3 шляхом електронного декларування. 
Після цього, митним органом декларанту було направлено електронний запит, в якому зазначалося про необхідність надання додаткових документів для визначення митної вартості товарів. 
На вимогу митного органу та з метою підтвердження митної вартості товарів, позивачем було додатково надано: лист-пояснення від 17.01.2023; листування через електронний кабінет із митним органом, пояснення та заперечення щодо повідомлень митного органу, експертний висновок Житомирської ТПП від 16.01.2023 № В-49.
Після цього, відповідачем було прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА101090/2023/000023 та рішення про коригування митної вартості товарів від 18.01.2023 № UА101000/2023/000012/2.
Так, відповідач в рішенні про коригування митної вартості товарів зазначив, що документи, подані для митного оформлення містять розбіжності не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар, а також відомості що підтверджують числові значення складових митної вартості товару. 
До такого висновку відповідач дійшов надаючи аналіз господарським відносинам позивача із продавцем, домовленості сторін щодо попередньої оплати товару. В основу свого сумніву щодо ціни товару, відповідач поклав те, що позивач в підтвердження оплати товару надав листи з обслуговуючого банку із інформацією щодо здійснення SWIFT платежів. 
Проте, як зауважує сторона позивача, саме в такому вигляді банк надає виписки щодо платежів, робить це через програмне забезпечення банк-клієнт, робота з яким передбачає застосування і використання ЕЦП/КЕП банком і клієнтом. Тому, у позивача був відсутній сумнів щодо дійсності таких документів, оскільки ними підтверджувалась фактична інформація, яка відбулася - списання коштів з рахунку позивача і їх переказ на користь продавця товару. Щодо отримання виписок з відміткою банку, то це було виконати неможливе по тій причині, що за повідомленням гарячої лінії банку його відділення не видають виписки, а їх можна отримати тільки в такий спосіб і в такій формі, як отримав позивач і надав митному органу.
Щодо прайс-листа виробника товару, за прайс-листом від 08.08.2022 виробник товару запропонував позивачу купити товар в кількості 65904 шт. за ціною 0,0495 доларів США за одиницю товару, з умовою оплати умову оплати 30% аванс за проформою інвойс, залишок 70% оплата до моменту відвантаження товару на підставі копії коносаменту. В процесі укладення контракту, позивач і продавець дійшли до більш вигідних для позивача умов, а саме купівля товару скляний бокал в кількості 65904 шт. за ціною 0,320 доларів США за 1 шт., загальною вартістю 21089,28 доларів США, умова оплати - 80% аванс за проформою інвойс, 20% - оплата перед відправленням. Сумніви відповідача в цій частині ґрунтуються на припущеннях та не підтверджуються доказами.
Крім того, в рішенні про коригування митної вартості товарів відповідач зазначив, що відповідно до даних коносамента від 27.10.2022 організацією морського перевезення товару здійснювалася особою - SHENZHEN MAKEASY INTL LOGISTICS CO., LTD. Для підтвердження вартості морського перевезення, декларантом надано довідку про транспортні витрати № 395149 від 05.01.2022, складена ТОВ «Ламан Шиппінг». 
Таким чином, довідка складена раніше, ніж виконувалось придбання та перевезення оцінюваної партії товару. До митного оформлення не надано документи, які вказували б на юридичний зв`язок між ТОВ «Ламан Шипінг» та SHENZHEN MAKEASY INTL LOGISTICS CO., LTD. з приводу морського переміщення оцінюваного товару. За відсутності таких документів, довідка про транспортні витрати № 395149 від 05.01.2022, видана ТОВ «Ламан Шипінг» не може бути використана, як належний та допустимий доказ фактично понесених покупцем витрат на транспортування партії товару. Відповідно до додатково наданого Договору № 2607/22 від 26.07.2022, укладеного між ТОВ «Ламан Шипінг» та ТОВ «РАРІ ГРУП» під кожне перевезення клієнт надає експедитору заявку з конкретними умовами транспортування. Додатково, надана заявка № 395149 від 06.11.2022 містить інформацію щодо загальної вартості морського перевезення за двома коносаментами, один з яких не стосується оцінюваної партії товару, без відокремлення вартості транспортування кожного окремо, що позбавляє митний орган можливості перевірити достовірність задекларованих витрат на морське перевезення.
При поданні документів, такі не містили розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не містили ознаки підробки, а містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Крім того, довідка про транспортні витрати від 05.01.2023 № 395149 ТОВ «Ламан Шипінг» містить посилання саме на коносамент МЕ0822104014В, за яким здійснювалося перевезення товару, що давало митному органу можливість встановити вартість морського перевезення саме за тим товаром, за яким була подана митна декларація. 
Слід зазначити, що ПП "Орел Компані" є експедитором, яке надавало і надає позивачу транспортно експедиторські послуги і в процесі організації перевезення вантажу автомобільним транспортом за маршрутом Люблин Польща до складу позивача Баранівка Житомирська область, ПП "Орел Компані" уклало з перевізником ФОП ОСОБА_1 , який, в свою чергу, уклав договір із ФОП ОСОБА_2 для здійснення автомобільного перевезення. 
Таким чином, ПП "Орел Компані" є експедитором і в межах укладеного договору надало позивачу транспортно-експедиторські послуги, а тому, саме довідка ПП "Орел Компані" про транспортно-експедиторські витрати від 12.01.2023 є належним підтвердженням витрат позивача на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України. 
Позивач не міг надати довідку ФОП ОСОБА_2 на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України, оскільки не має прямого договору із ФОП ОСОБА_2 . 
Щодо дати заявки від 10.01.2022 № 2, позивач зауважує на те, що зазначення в даті « 2022» є опискою, яка на суть заявки не впливає, не спотворює ту інформацію, яка нею підтверджується, крім того в названій заявці зазначена дата і час завантаження "11.01.2023 на 8 ранку" та дата доставки вантажу "16.01.2023", що вказує на належність цього документу саме до здійснюваного перевезення, яке відбулося в 2023 році та до розмитнюваного товару, за яким була подана митна декларація. ТОВ «Ламан Шипінг» є експедитором і в межах укладеного договору, надало позивачу транспортно-експедиторські послуги, а тому саме довідка ТОВ «Ламан Шипінг» про транспортні витрати від 05.01.2023 є належним підтвердженням витрат позивача на транспортування оцінюваних товарів до місця розвантаження з морського судна. Такий маршрут імпорту товару передбачає митні процедури в Польщі, здійснення розвантаження товару з морського судні, оплату зборів в порту в Польщі, зберігання товару, завантаження його на автомобільний транспорт і таке інше. Саме такими процедурами займалося AGL DIVISION Sp.zo.o., на підтвердження чого, були надані відповідні документи.
Судом також враховуються й доводи позивача про те, що позивач раніше ввозив товар аналогічний скляний бокал в кількості 58080 шт. за ціною 0,29 доларів США за одиницю та скляний бокал в кількості 58080 шт. за ціною 0,29 доларів США за одиницю, що підтверджується відповідними деклараціями, які є в наявності у відповідача, але не було використано ним, що не було обґрунтовано і під час розгляду даного спору у контексті врахування декларації іншого суб`єкта господарювання за вищою ціною без урахування всіх деталей поставки та характеристик товару, та жодного зазначення щодо попередніх поставок позивачем аналогічного товару за нижчою ціною.
Відповідач також оминув обґрунтування того, чи здійснювалось порівняння товарів у контексті характеристик, кількості в партії товару тощо, що безумовно впливає на можливість використання ціни товару за аналогічними попередніми поставками для коригування митної вартості. 
Таким чином, суд вважає, що під час розгляду даного спору, відповідач не надав доказів неможливості застосування кожного з попередніх методів при визначенні митної вартості ввезеного позивачем товару. 
У свою чергу, інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої позивачем митної вартості товару судом не встановлено, а відповідач не надав суду доказів на підтвердження правомірності своїх рішень.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач протиправно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом за оскаржуваними рішеннями.
Ураховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно норм ч. 1 ст. 139 КАС України судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.
Керуючись ст. 77, 90, 139, 241, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, 
в и р і ш и в:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "РАРІ ГРУП" до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів від 18.01.2023 № UA101000/2023/000012/2.
Визнати протиправним та скасувати картку відмови Житомирської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA101090/2023/000023.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "РАРІ ГРУП" судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 5368 грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головенко О.Д.