ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА	

справа № 753/22946/25
провадження № 2/753/3707/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2026 року Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,
за участю:
секретаря судового засідання - Петрової Т.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу 
за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Київське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на квартиру,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Київське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на квартиру. 
В обґрунтування позову зазначив, що після смерті його матері - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на частку в квартирі АДРЕСА_1 .
Квартира була придбана ще 03.05.1997 року, проте в договорі купівлі-продажу не визначена частка квартири, яку набула у власність його мати.
У вересні 2025 року він звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину на частку в квартирі, проте отримав письмову відмову, в якій зазначено, що розмір частки померлої у квартирі належним чином не визначений. 
Таким чином, відсутність конкретної вказівки у договорі купівлі-продажу квартири щодо частки ОСОБА_2 у праві власності на квартиру створює йому перешкоди для оформлення спадщини після смерті матері.
З огляду на викладене, просить суд визначити, що частки кожного із співвласників квартири АДРЕСА_1 , а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рівними (а.с. 1-24).
Представник відповідача Київської міської ради не скористався своїм правом на подання відзиву на позов.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України не скористався своїм правом на подання пояснень щодо позову.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 05.12.2025 року у справі відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 72).
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19.02.2026 року підготовче провадження закрито, призначено розгляд справи по суті (а.с. 107).
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 присутнім не був, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, звернувся до суду з клопотанням, в якому підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив здійснювати розгляд справи без його участі.
У судове засідання представник відповідача Київської міської ради не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, звернулась до суду з клопотанням, в якому просила здійснювати розгляд справи без її участі, ухвалити рішення у відповідності до чинного законодавства, а судові витрати залишити за позивачем.
У судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки у судове засідання не повідомив.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, зібрані в справі докази, матеріали спадкової справи №393/2025 заведеної після смерті ОСОБА_2 , приходить до таких висновків.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 та його мати - ОСОБА_2 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується: інформаційною довідкою КП КМР «КМ БТІ» НОМЕР_1 від 25.08.2025 року (а.с. 12); договором купівлі-продажу від 23.05.1997 року (а.с. 11); актовим записом про народження позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за № 587, на підставі якого Відділом реєстрації актів громадянського стану Харківського районного управління юстиції у м. Києві повторно видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 10).
Як встановлено судом, в договорі купівлі-продажу квартири від 23.05.1997 року не зазначено, які частки квартири належать кожному з покупців, тобто позивачу ОСОБА_1 та його матері ОСОБА_2 . 
В подальшому, ІНФОРМАЦІЯ_2 мати позивача - ОСОБА_2 померла, що підтверджується актовим записом про смерть № 2045, на підставі якого Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виданого свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 (а.с. 9).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина.
02.08.2025 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері (а.с. 83).
На підставі заяви позивача, 02.08.2025 року державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. відкрито спадкову справу № 393/2025, що підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 82073667 (а.с. 22).
Інших спадкоємців, які звернулись до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявами, або які фактично прийняли спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, судом не встановлено.
22.10.2025 року постановою державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю. позивачу ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Як вбачається зі змісту постанови, розмір частки померлої у квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належним чином не визначений (а.с. 93). 
Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
За нормами ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Відповідно до ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Згідно ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Відповідно до ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Оскільки невизначеність часток у праві спільної сумісної власності порушує права позивача, суд приходить до висновку, що порушене право підлягає захисту, позивач має право на звернення до суду з вимогами про визначення часток.
Обираючи спосіб захисту порушеного права суд вважає за необхідне визначити, що розмір часток співвласників у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , є рівними та становлять: ОСОБА_1 є власником 1/2 частки квартири, ОСОБА_2 є власником 1/2 частки квартири.
З огляду на викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 263-265, 352 ЦПК України, ст.ст. 355, 368, 369, 372 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Київське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності на квартиру - задовольнити.
Визначити, що розмір частки ОСОБА_1 у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 , становить 1/2 (одна друга) частка.
Визначити, що розмір частки, яка належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_1 , становить 1/2 (одна друга) частка.
Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 . 
Відповідач: Київська міська рада, код ЄДРПОУ 22883141, адреса місцезнаходження: 01044, Україна, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Київське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України, код ЄДРПОУ 43315602, адреса місцезнаходження: 01001, Україна, місто Київ, провулок Музейний, будинок 2 д.

Суддя:           Л.М. Осіпенко