КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Унікальний номер справи № 758/2591/26 Апеляційне провадження № 33/824/2423/2026	Головуючий у суді першої інстанції - Денисов О.О. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.	

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2026 року суддя Київського апеляційного суду Нежура В.А. розглянув матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Подільського районного суду міста Києва від 19 березня 2026 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4 від 10.02.2026, адвокат ОСОБА_1. звернувся з адвокатським запитом від 19.01.2026 № вих 19/01/2026 до Голови правління ОСББ «Данченко, 34» ОСОБА_2 , 04084 місто Київ, АДРЕСА_1, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 про надання інформації в інтересах свого клієнта ОСОБА_3 та просив надати відповідь по 8 питаннях. Відповідно до статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом були долучені належним чином засвідчені документи. Адвокату ОСОБА_1. не надано відповіді взагалі.
Таким чином, ОСОБА_2 перебуваючи на посаді Голови правління ОСББ «Данченко, 34» з 19.01.2026 по 27.01.2026 (коли адвокат дізнався про своє порушене право), знаходячись за адресою: 04084 місто Київ , АДРЕСА_1, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , та отримавши адвокатський запит № вих. 19/01/2026 від 19.01.2026 та, в порушення вимог пункту першого частини першої статті 20 та частини другої статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не надала відповіді на вищевказаний адвокатський запит адвоката ОСОБА_1 , тим самим неправомірно відмовила в наданні інформації, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП.
Постановою Подільського районного суду м. Києва від 19.03.2026 провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. 
Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову Подільського районного суду м. Києва від 19.03.2026 скасувати, постановити нову, якою Голову правління ОСББ «Данченко, 34» ОСОБА_2 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що до суду були подані письмові пояснення адвоката ОСОБА_1., листи голови правління ОСББ, у яких ОСОБА_2 просила надсилати кореспонденцію на адресу ОСББ: ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також відомості про її місце проживання. Однак ці докази судом не досліджувалися.
Також в апеляційній скарзі зазначено, що адвокатський запит був направлений саме на електронну адресу ОСББ у зв`язку з перебуванням ОСОБА_2 за кордоном з 2022 року. Запит стосувався питань протипожежної безпеки будинку після пожежі 14.11.2022 та інформації про справність систем протидимного захисту, що має значення для захисту прав мешканців. На думку апелянта, ОСББ фактично ухилилося від надання інформації, обмежившись запереченням факту отримання запиту.
Також апелянт зазначає, що ОСОБА_2 раніше вже ігнорувала адвокатські запити адвоката ОСОБА_1., а на один із них надала недостовірну інформацію з електронної адреси ОСББ «Данченко, 34» - osbbdanchenko34@gmail.com. У зв`язку з цим адвокат звертався до Ради адвокатів Донецької області із відповідними заявами 24.11.2025 та 30.11.2025. Крім того, ОСОБА_2 раніше надавала письмові пояснення до Ради адвокатів щодо ненадання відповіді на адвокатський запит.
В апеляційній скарзі також вказано, що навіть після додаткового отримання адвокатського запиту через Раду адвокатів Донецької області та надання письмових пояснень ОСОБА_2 відповіді на запит адвокату так і не надала, що й стало підставою для направлення Радою адвокатів матеріалів до Подільського районного суду м. Києва.
Апелянт зазначає, що ОСОБА_2 заперечує факт отримання адвокатського запиту від 19.01.2026, однак такий запит був направлений адвокатом ОСОБА_1. у встановленому законом порядку, із використанням кваліфікованого електронного підпису, на електронну адресу ОСББ «Данченко, 34». Зазначена адреса, за доводами апеляційної скарги, систематично використовувалась ОСББ для листування з мешканцями, органами влади та сама вказувалась ОСОБА_2 для отримання інформації щодо розгляду питання про її притягнення до адміністративної відповідальності. Крім того, ця електронна адреса була зазначена ОСББ і в заяві до правоохоронних органів про визнання потерпілим у кримінальному провадженні
В судове засідання учасники справи не з`явились, про дату, час та місце повідомлені належним чином. 
Перевіривши апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з таких підстав. 
Відповідно до статті 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати, зокрема, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Суд при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це передбачено статтею 252 КУпАП.
Частина перша статті 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Частиною 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Складом правопорушення є наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.
Тобто адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності.
Частина п`ята статті 212-3 КУпАП встановлює відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Об`єктивна сторона вказаного порушення полягає у неправомірній відмові в наданні інформації, наданні інформації на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, що не відповідає дійсності.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема, звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).
Частина друга статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.
У разі, якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту.
Якщо задоволення адвокатського запиту передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як десять сторінок, то адвокат зобов`язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк. Розмір таких витрат не може перевищувати граничні норми витрат на копіювання та друк, встановлені Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".
Суд першої інстанції закриваючи провадження у справі за частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП, виходив із відсутності належних та допустимих доказів фактичного отримання головою ОСББ адвокатського запиту, оскільки матеріали справи не містили підтверджень того, що електронна адреса osbbdanchenko34@gmail.com є офіційною адресою ОСББ або належить ОСОБА_2 , а також доказів доставки чи ознайомлення із запитом.
Суд апеляційної інстанції з такими висновками суду першої інстанції не погоджується.
Як убачається з матеріалів справи суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП, без повного та всебічного дослідження всіх доказів у їх сукупності.
Так, у матеріалах справи містилися адвокатський запит від 19.01.2026; докази його направлення на електронну адресу osbbdanchenko34@gmail.com; письмові пояснення адвоката ОСОБА_1.; листування ОСОБА_2 із Радою адвокатів Донецької області з використанням зазначеної електронної адреси; відомості щодо використання цієї адреси ОСББ «Данченко, 34» у власній діяльності та підсистемі «Електронний суд».
Тобто, матеріали справи містять дані, які свідчать про систематичне використання електронної адреси osbbdanchenko34@gmail.com саме ОСББ «Данченко, 34» та Головою правління ОСОБА_2 для офіційного листування, у тому числі з Радою адвокатів та в межах судового провадження.
Посилання суду першої інстанції виключно на відсутність беззаперечного підтвердження отримання адвокатського запиту не може бути достатньою підставою для закриття провадження у справі, оскільки відповідно до вимог статті 251 та статті 252 КУпАП оцінка доказів повинна здійснюватися на підставі їх сукупності, з урахуванням взаємного зв`язку та всіх встановлених обставин.
Отже, висновок судді першої інстанції про закриття провадження відносно ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті212-3 КУпАП, є таким, що не ґрунтується на належних та допустимих доказах, а тому постанова суду підлягає скасуванню.
За наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції відповідно до статті 294 КУпАП має право скасувати постанову та прийняти нову постанову.
Разом з тим, відповідно до частини другої статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення підвідомчі суду, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.
Як убачається з матеріалів справи, адвокатський запит був направлений 19.01.2026. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, адвокат дізнався про порушення свого права 27.01.2026, саме з цієї дати органом, який склав протокол, визначено момент вчинення адміністративного правопорушення.
Таким чином, тримісячний строк накладення адміністративного стягнення, передбачений статтею 38 КУпАП, сплив 27.04.2026. Станом на момент розгляду справи судом апеляційної інстанції 18.05.2026 строки накладення адміністративного стягнення, встановлені статтею 38 КУпАП, закінчилися.
Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті212-3 КУпАП, однак провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту сьомого частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.
Враховуючи викладене, керуючись статтею 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Постанову Подільського районного суду міста Києва від 19 березня 2026 року - скасувати, провадження у справі закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених статтею 38 КУпАП.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає. 

Суддя
Київського апеляційного суду