СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2026 року м. Харків Справа № 922/1875/26 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Демідова П.В., суддя Крестьянінов О.О., суддя Лакіза В.В., при секретарі судового засідання Курило Є.П., розглянувши в судовому засіданні апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС» (вх.№1266 Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 про забезпечення позову у справі №922/1875/26

за позовом: Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, м.Харків, 
до відповідача: Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС», м.Харків, 
про стягнення коштів,

Представники сторін згідно з протоколом судового засідання

ВСТАНОВИВ:

Немишлянська окружна прокуратура міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернулась до Господарського суду Харківської області з позовом до Обслуговуючого кооперативу “ЖИТЛОВОБУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ “МЕРИДІАН ПЛЮС” про стягнення грошових коштів у сумі 2 917 987,99 грн, з яких: 1 465 464,03 грн – розмір пайового внеску, 1 219 334,51 грн – інфляційне збільшення, 233 189,45 грн – 3 % річних.
Позов мотивовано тим, що замовник будівництва – ОК “ЖБК “МЕРИДІАН ПЛЮС” усупереч вимогам, передбаченим ст. 40 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI “Про регулювання містобудівної діяльності” та абз. 2 п. 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України від 29.09.2019 № 132-ІХ “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні” (далі – Закон № 132-IX), із січня 2021 року не перерахував до місцевого бюджету Харківської територіальної громади грошових коштів пайової участі для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту. 
29.05.2026 Немишлянською окружною прокуратурою міста Харкова до суду першої інстанції подано заяву про забезпечення позову за вх. № 13105.
Господарський суд Харківської області (суддя В.В. Усата) ухвалою від 02.06.2026 заяву Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова про забезпечення позову (вх. № 13105 від 29.05.2026) задовольнив в повному обсязі; вжив заходи забезпечення позову шляхом встановлення ОК “ЖБК “МЕРИДІАН ПЛЮС” заборони на відчуження наступних об`єктів: виробничий будинок Трансформаторна підстанція літ. "Б-1", загальною площею 51.4 кв.м, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 72-Д (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2384897563101); нежитлові приміщення цокольного поверху №№ 31,32,33,34,35,36,37 в житловому будинку літ."А-13", загальною площею 42.3 кв.м., за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 70-Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2119574663101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "П" (секція 14, черга будівництва 10), готовність 5%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2107539663101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "О" (секція 13, черга будівництва 9), готовність 16%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2107521263101); земельна ділянка з кадастровим номером 6310137500:11:003:0043, загальною площею 10.632 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1873594363101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Н" (будинок № 3), 1 черга будівництва, готовність 1%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808439663101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "М" (будинок № 2), 1 черга будівництва, готовність 3,5%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808404463101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Л" (будинок № 12), 8 черга будівництва, готовність 3,5%, за адресою: м. Харків, вулиця ГвардійцівШиронінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808328963101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "К" (будинок № 11), 7 черга будівництва, готовність 5%, за адресою: м. Харків, вулиця ГвардійцівШиронінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1699583663101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "З" (будинок 4), 1-а черга будівництва, готовність 1% , за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1535793063101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Д", секція 9, 5-а черга будівництва, готовність 14%; секція 10, 6-а черга будівництва, готовність 14%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1358164263101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Ж", секція 1, 1-а черга будівництва, готовність 3%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1357409663101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "В", секція 6, 2-а черга будівництва, готовність 50%; секція 7, 3-а черга будівництва, готовність 60%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1319064763101); незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Г", секція 8; 4-а черга будівництва, готовність 32%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1319014963101); незавершене будівництво, нежитлові будівлі: літ. "А-1", що складає 24% готовності, літ. "Б-1", що складає 50 % готовності, які розташовані по вулиці Гвардійців-Широнінців, ріг вулиці Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 563621763101).
Мотивуючи постановлену ухвалу суд першої інстанції зазначив, що відповідач, як власник майна, має право вільно розпоряджатися належним йому майном, у тому числі здійснити його відчуження, що в такому випадку може призвести до утруднення або неможливості виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог прокурора, у зв`язку з чим такий спосіб забезпечення позову як заборона на відчуження нерухомого майна є співмірним із заявленими позовними вимогами, оскільки спір є реальним, власником спірного майна є відповідач, а відсутність обтяжень не перешкоджатиме зміні речових прав на нерухоме майно, що може стати дійсною перешкодою в ефективному захисті та поновленні прав, якщо факт їх порушення буде встановлений судом при вирішенні спору. Суд зауважив, що існує прямий зв`язок між обраними прокурором заходами забезпечення позову і предметом позовних вимог та зважаючи на характер спірних правовідносин та розмір заявлених позовних вимог, а також з метою забезпечення ефективного захисту прав та інтересів держави, невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або унеможливити виконання рішення суду. Суд, враховуючи викладене, беручи до уваги відсутність у відповідача іншого майна, за рахунок якого може бути забезпечено виконання рішення суду, дійшов висновку, що заявлені прокурором заходи забезпечення позову відповідають вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності та збалансованості інтересів сторін, що стало підставами для задоволення заяви.
Обслуговуючий кооператив «Житлово-Будівельний Кооператив «Меридіан Плюс», не погоджуючись із вказаною ухвалою, звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм ст. ст. 136-139 ГПК України, а також порушення норми процесуального права щодо повного та всебічного з`ясування обставин справи, просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 02.06.2026 року по справі № 922/1875/26 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова про забезпечення позову відмовити повністю.
Обґрунтовуючи подану апеляційну скаргу заявник посилається на те, що висновок суду першої інстанції про необхідність забезпечення позову ґрунтується лише на припущеннях заявника, а останнім не доведено, що невжиття, визначених ним заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, оскільки в поданих до суду матеріалах відсутні будь-які докази в підтвердження наведених позивачем у заяві про забезпечення позову обставин. Скаржник зауважує, що прокурором не було надано доказів вартості нерухомого майна, яке зареєстроване на праві власності за відповідачем та судом вжиті заходи по забезпеченню позову шляхом заборони відчуження майже 15 об`єктів нерухомого майна, вартість яких значно перевищує предмет позову. Крім того, судом першої інстанції не враховано, що ціна позову є 2 917 987,99 грн, а юридична особа відповідача, що зареєстрована за законодавством України, не перебуває в стані припинення. Заявник наголошує, що судом першої інстанції також не враховані висновки Верховного Суду, які викладені постановах Верховного Суду від 11.07.2024 у справі №925/1459/23, від 06.06.2024 у справі №910/17599/23, від 24.05.2023 у справі №906/1162/22, від 29.06.2023 у справі №925/1316/22. Також, скаржник зазначає, що долучені до матеріалів апеляційної скарги витяг № НВ-9968656392026 від 04.06.2026 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та довідка від 05.06.2026 р. № 05/06 не могли бути подані до суду першої інстанції оскільки ухвала про забезпечення позову та ухвала про відкриття провадження у справі були постановлені 02.06.2026, що унеможливлює подання доказів до відкриття провадження у справі.
16.06.2026 від керівника Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якій він просить відмовити в повному обсязі в задоволенні апеляційної скарги та ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 у справі № 922/1875/26 залишити без змін, з огляду на те, що заява про забезпечення позову обґрунтована необхідністю забезпечити можливість реального виконання рішення у справі та уникнення будь-яких труднощів при його виконанні, у випадку задоволення позову, оскільки відсутність таких заходів забезпечення позову як заборона вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо юридичної особи - відповідача дає йому реальну, нічим не обмежену можливість вільно розпоряджатись вказаним майном та коштами, у тому числі, відчужувати його третім особам. Прокурор зазначає, що відсутність на даний час будь-яких дій відповідача, які могли би підтвердити наміри щодо вчинення дій щодо відчуження, дарування, тощо не спростовують наявність у відповідача, як в одноособового власника можливості вільно розпорядитися вказаним майном, якщо не вжити заходи забезпечення позову. Також, прокурор зазначає, що розмір статутного капіталу відповідача, є значно меншим, ніж сума утвореної заборгованості, що підлягає сплаті до місцевого бюджету та наголошує, що вжиття заходу забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна відповідача не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки вони залишаються у його володінні та користуванні, а можливість розпоряджатися вказаним майном обмежується на певний час з метою збереженням існуючого становища до розгляду цієї справи по суті. Крім того, прокурор зазначає, що заборона на відчуження майна у цій справі має логічний зв`язок з предметом позовних вимог, що заявлені, і такий захід може забезпечити ефективний захист прав або інтересів позивача в разі ухвалення рішення про задоволення позову.
Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями Східного апеляційного господарського суду від 08.06.2026 апеляційну скаргу (вх.№1266 Х) у справі №922/1875/26 передано на розгляд суду у складі колегії суддів: головуючий суддя Демідова П.В., суддя Крестьянінов О.О., суддя Лакіза В.В.
Східний апеляційний господарський суд ухвалою від 15.06.2026 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС» (вх. №1266 Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 про забезпечення позову у справі №922/1875/26; призначив розгляд апеляційної скарги на "30" червня 2026; встановив учасникам справи термін до 25.06.2026 (включно) подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання та письмові пояснення з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження; витребував у Господарського суду Харківської області копії матеріалів оскарження ухвали Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 (про забезпечення позову) у справі №922/1875/26, необхідних для розгляду скарги.
Копія вказаної ухвали направлена до електронних кабінетів учасників провадження у справі.
Відповідно до ч.1 ст.285 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України) судові рішення суду апеляційної інстанції вручаються (видаються або надсилаються) в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу.
Частиною 6 ст.242 ГПК України, передбачено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. 
Згідно з довідками, сформованими в комп`ютерній програмі “Діловодство спеціалізованого суду” копія ухвали суду від 15.06.2026 доставлена до електронних кабінетів учасників 15.06.2026 о 16:24, у зв`язку з чим, враховуючи положення ч.6 ст.242 ГПК України, копія ухвали вважається врученою 15.06.2026. 
Отже, учасники провадження у справі належним чином повідомлені про відкриття апеляційного провадження, дату, час та місце розгляду апеляційної скарги заявника.
Від представника Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС» надійшло клопотання про участь у судових засіданнях у справі №922/1875/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису, яке суд задовольнив частково ухвалою від 25.06.2026.
17.06.2026 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали оскарження ухвали Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 в одному томі.
Прокурор в судове засідання з`явився, заперечував проти поданої апеляційної скарги та просив залишити ухвалу суду першої інстанції без змін.
Скаржник та позивач в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник скаржника мав брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте під час з`єднання з останнім за допомогою сервісу https://vkz.court.gov.ua/, його зображення було відсутнє.
Згідно з ч.8 ст.197 ГПК України використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.
Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву. 
Враховуючи зазначене, в умовах забезпечення апеляційним судом представнику заявника технічної можливості участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, беручи до уваги стабільну роботу системи в залі судових засідань в ході її попереднього тестування та під час судового засідання, а також враховуючи, що ризики технічної неможливості участі в засіданні покладені на представника заявника, судова колегія дійшла висновку про можливість проведення судового засідання за відсутності представника заявника. 
Стосовно поданих заявником доказів в підтвердження вартості майна, долучених до матеріалів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з ч.3 ст.269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Відповідно до ч.ч.1, 3, 4, 8 ст.140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено.
З матеріалів оскарження ухвали вбачається, що подана прокурором заява про забезпечення позову надійшла до суду першої інстанції 29.05.2026 та відповідно до ухвали суду 02.06.2026 розглянута судом без повідомлення учасників справи, що відповідає нормам процесуального закону, проте свідчить про відсутність можливості надати відповідні заперечення з доказами в їх підтвердження відповідачем, як особою щодо якої вживаються відповідні заходи, при цьому він не позбавлений права оскаржити відповідну ухвалу в апеляційному порядку. Вказане також свідчить про те, що у разі подання апеляційної скарги заявник має долучити до неї відповідні докази в підтвердження необґрунтованості або невідповідності заходів, які на його думку є підставами для скасування оскаржуваної ухвали.
Виходячи з викладеного, судова колегія дійшла висновку про розгляд апеляційної скарги заявника з урахуванням долучених до матеріалів скарги доказів з метою забезпечення принципів рівності та змагальності сторін процесу. 
Згідно з ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Відповідно до ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.2). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч.4).
Переглядаючи в апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, апеляційним господарським судом враховані обставини, встановлені судом першої інстанції про наступне.
Немишлянська окружна прокуратура міста Харкова звернулась до суду із заявою про забезпечення позову за вх. № 13105, в якій просила:
ужити заходи забезпечення позову шляхом встановлення ОК “ЖБК “МЕРИДІАН ПЛЮС” (ЄДРПОУ 39617651) заборони на відчуження наступних об`єктів:
- виробничий будинок Трансформаторна підстанція літ. "Б-1", загальною площею 51.4 кв.м, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 72-Д (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2384897563101); 
- нежитлові приміщення цокольного поверху №№ 31,32,33,34,35,36,37 в житловому будинку літ."А-13", загальною площею 42.3 кв.м., за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 70-Б (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2119574663101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "П" (секція 14, черга будівництва 10), готовність 5%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2107539663101);
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "О" (секція 13, черга будівництва 9), готовність 16%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2107521263101); 
- земельна ділянка з кадастровим номером 6310137500:11:003:0043, загальною площею 10.632 га (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1873594363101);
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Н" (будинок № 3), 1 черга будівництва, готовність 1%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808439663101);
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "М" (будинок № 2), 1 черга будівництва, готовність 3,5%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808404463101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Л" (будинок № 12), 8 черга будівництва, готовність 3,5%, за адресою: м. Харків, вулиця ГвардійцівШиронінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1808328963101);
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "К" (будинок № 11), 7 черга будівництва, готовність 5%, за адресою: м. Харків, вулиця ГвардійцівШиронінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1699583663101);
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "З" (будинок 4), 1-а черга будівництва, готовність 1% , за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1535793063101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Д", секція 9, 5-а черга будівництва, готовність 14%; секція 10, 6-а черга будівництва, готовність 14%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1358164263101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Ж", секція 1, 1-а черга будівництва, готовність 3%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1357409663101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "В", секція 6, 2-а черга будівництва, готовність 50%; секція 7, 3-а черга будівництва, готовність 60%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1319064763101); 
- незавершене будівництво, житловий будинок літ. "Г", секція 8; 4-а черга будівництва, готовність 32%, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців / вулиця Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1319014963101); 
- незавершене будівництво, нежитлові будівлі: літ. "А-1", що складає 24% готовності, літ. "Б-1", що складає 50 % готовності, які розташовані по вулиці Гвардійців-Широнінвців, ріг вулиці Дружби Народів (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 563621763101);
Заява обґрунтована тим, що відповідач не має іншого майна, яке належить йому на праві власності, тоді як останній має можливість у будь-який момент відчужити це майно, що надалі унеможливить виконання рішення суду та призведе до недосягнення цілей господарського судочинства щодо ефективного захисту порушених інтересів держави, оскільки істотно ускладнить або унеможливить виконання рішення суду, постановленого за позовом про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог. При цьому прокурор звертає увагу суду на те, що обраний захід забезпечення позову є тимчасовим, співмірним із заявленими вимогами та не призведе до будь-якого перешкоджання господарській діяльності відповідача, оскільки сама лише заборона відчужувати нерухоме майно не позбавляє власника можливості використання цього майна.
В підтвердження належності вказаного майна відповідачу прокуратурою до матеріалів справи долучено інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.05.2026 № 478006955.
За результатами розгляду вказаної заяви суд першої інстанції постановив ухвалу, якою задовольнив заяву та вжив заходи забезпечення позову шляхом заборони відповідачу відчужувати 15 належних йому на праві власності об`єктів, з мотивів, викладених в ухвалі.
Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, судова колегія виходить з наступного.
Інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.
Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.
Відповідно до ч.1 ст.137 ГПК України позов забезпечується, у тому числі, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною 4 статті 137 ГПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Тобто, під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам слід враховувати, що такими заходами не повинні блокуватися господарська діяльність юридичної особи, порушуватися права осіб, що не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору. Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у справах № 914/2157/19 від 20.07.2020, № 910/19256/16 від 10.04.2018, № 910/20479/17 від 14.05.2018, № 922/1605/18 від 11.09.2018, № 909/526/19 від 14.01.2019, № 925/288/17 від 25.01.2019, № 904/1417/19 від 26.09.2019.
При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків від заборони відповідачу вчиняти певні дії.
Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами. 
З матеріалів справи вбачається, що предметом позову є стягнення грошових коштів у сумі 2 917 987,99 грн, з яких: 1 465 464,03 грн – розмір пайового внеску, 1 219 334,51 грн – інфляційне збільшення, 233 189,45 грн – 3 % річних, тобто заявлена вимога майнового характеру.
Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, а також у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 916/585/18 (916/1051/20), умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є припущення, що майно (у тому числі грошові суми), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.
Разом із тим, відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2024 у справі № 754/5683/22 при застосуванні заходів забезпечення позову ключовим є встановлення судом: 1) наявності спору між сторонами; 2) ризику незабезпечення ефективного захисту порушених прав позивача, який може проявлятися як через вплив на виконуваність рішення суду у конкретній справі, так і шляхом перешкоджання поновленню порушених чи оспорюваних прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду; 3) співмірності обраного позивачем виду забезпечення позову з пред`явленими позовними вимогами та 4) дійсної мети звернення особи до суду з заявою про забезпечення позову, зокрема, чи не є таке звернення спрямованим на зловживання учасником справи своїми правами.
Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18).
Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.
Водночас під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позовних вимог, у тому числі і тих, з якими має намір звернутися заявник, не досліджується, адже питання обґрунтованості позову є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.
Суд першої інстанції задовольняючи заяву прокурора врахував, що власник майна, має право вільно розпоряджатися належним йому майном, у тому числі здійснити його відчуження, що в такому випадку може призвести до утруднення або неможливості виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог прокурора, що вжиття зазначених заходів забезпечення позову має тимчасовий характер та не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки майно щодо якого накладено заборону фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним, а також що існує прямий зв`язок між обраними прокурором заходами забезпечення позову і предметом позовних вимог.
Колегія суддів враховує, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. За таких умов вимога надання доказів щодо очевидних речей (доведення нічим не обмеженого права відповідача в будь-який момент розпорядитися своїм майном) свідчить про застосування судом завищеного або навіть заздалегідь недосяжного стандарту доказування, що порушує баланс інтересів сторін. Вказане узгоджується з висновком Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 03.03.2023 у справі №905/448/22.
Разом з тим відповідний захід забезпечення позову повинен бути співмірним із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає оцінку співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності прав чи законних інтересів, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він просить накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 21.03.2024 у справі № 910/15328/23, від 16.11.2023 у справі № 921/333/23, від 13.07.2022 у справі № 904/4710/21.
Судова колегія наголошує, що обранням належного, такого, що відповідає предмету спору, заходу забезпечення позову забезпечується дотримання принципу співмірності виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.12.2023 у справі № 921/290/23, від 29.06.2023 у справі № 925/1316/22, від 24.05.2023 у справі № 906/1162/22.
Як вбачається з матеріалів оскарження ухвали, відповідачу на праві власності належать 15 об`єктів, серед яких об`єкти незавершеного будівництва з різним ступенем готовності від 1 до 60% (12), виробничий будинок Трансформаторна підстанція "Б-1", загальною площею 51,4 кв.м, за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 72-Д (1), нежитлові приміщення цокольного поверху №№ 31,32,33,34,35,36,37 в житловому будинку літ."А-13", загальною площею 42,3 кв.м., за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 70-Б (1) та земельна ділянка, з кадастровим номером 6310137500:11:003:0043, загальною площею 10,632 га (1), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.05.2026 № 478006955. Щодо всіх вищевказаних об`єктів судом першої інстанції вжито захід забезпечення позову у вигляді заборони на відчуження за відсутності будь-яких відомостей щодо вартості вказаного майна в умовах заявленої вимоги про стягнення в розмірі 2 917 987,99 грн. При цьому вартість зазначеного майна вочевидь перевищує ціну позову в межах цієї справи. 
Колегія суддів зауважує, що заборона на відчуження 15 об`єктів належних на праві власності відповідачу не відповідає критеріям співмірності та адекватності вжитого заходу оскільки очевидним є факт того, що 15 об`єктів нерухомості явно перевищує заявлену суму заборгованості та відповідно порушує право заявника на розпорядження відповідними об`єктами поза межами розміру суми стягнення.
Вказане також підтверджується долученими до матеріалів апеляційної скарги доказами.
Так, відповідно до витягу № НВ-9968656392026 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативно грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310137500:11:003:0043, яка належить скаржнику станом на 04.06.2026 складає 318 291 221,51грн.
Відповідно до довідки ОК «ЖБК «Меридіан Плюс» від 05.06.2026 №05/06 станом на 05.06.2026 балансова вартість нежитлової будівлі, що розташована за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 70-Б, загальною площею 42,3 кв.м. складає 293 960,89грн, а виробничого будинку Трансформаторна підстанція "Б-1", що розташована за адресою: м. Харків, вулиця Гвардійців-Широнінців, будинок 72-Д, загальною площею 51,4 кв. – 2 450 424,60грн, що загалом складає 2 744 385,49грн.
Виходячи із зазначеного вартість трьох об`єктів щодо яких вжито захід у вигляді заборони на відчуження складає 321 035 607,00грн, що більше ніж в 110 разів перевищує заявлену до стягнення суму заборгованості в розмірі 2 917 987,99 грн.
З огляду на викладене, суд першої інстанції шляхом заборони на відчуження всіх належних відповідачу об`єктів без встановлення їх вартості обрав надмірний та такий, що створює непропорційний тягар для відповідача захід забезпечення позову не врахувавши критерії співмірності та адекватності, що свідчить про наявність підстав для скасування постановленої ухвали.
Колегія суддів зауважує, що наведені прокурором у відзиві доводи ніяким чином не спростовують факту того, що вжиті заходи не відповідають критеріям адекватності та співмірності заявленим вимогам. У цьому зв`язку, судова колегія підкреслює, що у відповідності ст. 136, пп.4,5,7 ч.1 ст. 139 ГПК України, на заявника заходів забезпечення позову покладений обов`язок обґрунтувати запропонований захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності та в межах вимог щодо співмірності, встановлених ч.4 ст. 137 ГПК України. Така вимога закону зобов`язує позивача обґрунтувати не тільки обраний спосіб заходу забезпечення позову, але і його обсяг у співвідношенні з ціною позову. А отже, звертаючись з відповідною заявою, позивач повинен переконати суд у співмірності заходу забезпечення позову.
Керуючись принципами диспозитивністі, змагальності сторін та запровадженого процесуальним законодавством порядку застосування запобіжних заходів, а також враховуючи обмеження, встановленні для суду щодо самостійного збору доказів та недоведеність співмірності обраного заявником заходу забезпечення позову, позбавляє суд апеляційної інстанції самостійно визначити обсяг майна, щодо якого можливо встановити обмеження, зберігаючи баланс співмірності та мети, яку ставить заявник заходів забезпечення позов. 
Враховуючи викладене, доводи скаржника знайшли своє підтвердження під час перегляду оскаржуваного судового рішення в апеляційному порядку.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС» (вх.№1266 Х) задовольнити, а ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 про забезпечення позову у справі №922/1875/26 скасувати.
Оскільки в даному випадку справа не вирішується по суті, то відповідно до положень ст. 129 ГПК України суд апеляційної інстанції не здійснює розподіл судового збору. Понесені скаржником судові витрати за розгляд заяви та апеляційної скарги слід врахувати при розподілі судових витрат за результатами розгляду справи по суті.
Керуючись ст.ст.129, 269, 270, 271, 275, 277, 281-284 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «МЕРИДІАН ПЛЮС» (вх.№1266 Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 про забезпечення позову у справі №922/1875/26 – задовольнити.
2.Ухвалу Господарського суду Харківської області від 02.06.2026 про забезпечення позову у справі №922/1875/26 – скасувати.
3.Ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова про забезпечення позову (вх. № 13105 від 29.05.2026) – відмовити.
4.Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України. 

Повна постанова складена 01.07.2026.

Головуючий суддя П.В. Демідова

Суддя О.О. Крестьянінов 

Суддя В.В. Лакіза