Окрема думка
судді Верховного Суду у Касаційному цивільному судіПророка В. В.

справа № 447/1954/24 (провадження № 61 -10040св25)
16 червня 2026 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Калараша А. А. (суддя-доповідач), Пророка В. В., Петрова Є. В., розглянувши на стадії попереднього розгляду в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 28 листопада 2024 року та постанову Львівського апеляційного суду від 02 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Новороздільська державна нотаріальна контора Львівської області, про усунення від права на спадкування, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, витребування частки квартири, ухвалою від 16 червня 2026 року призначив її до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Водночас з рішенням колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися, оскільки справи мають розглядатись колегіями суддів у складі п'яти суддів у виключних випадках, а не у всіх випадках, коли виникають сумніви у можливості застосувати у справі частини третю або четверту статті 401 ЦПК України. Більш докладна мотивація цього висновку міститься у моїх окремих думках з цього питання у інших справах (дивитись, наприклад, справи № 333/2304/18 (провадження № 61-7003 св 22), № 712/9928/20 (провадження № 61-7066 св 22), № 466/9872/21 (провадження № 61-8240 св 22), № 621/3475/19 (провадження № 61-8186 св 22), № 757/65151/21 (провадження № 61-6791 св 22), № 365/159/20 (провадження № 61-8453 св 22), № 504/158/22 (провадження № 61-9600 св 22) тощо). 

Крім того, частина перша статті 402 ЦПК України чітко визначає, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі. У зв`язку з цим вказівка у резолютивній частині зазначеної ухвали Верховного Суду від 16 червня 2026 року з приводу оприлюднення на офіційному веб-порталі судової влади України інформації про дату розгляду справи здатна вводити учасників справи в оману щодо необхідності їх участі та надання пояснень у справі, а розгляд справи у передбаченому порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без їх участі викликати в них сумніви щодо їх доступу до правосуддя. Крім того, посилання у цьому контексті на частину першу статті 8 ЦПК України є невиправданим, оскільки ігнорує специфіку касаційного розгляду, встановлену у статті 402 ЦПК України, а також вступає у суперечність із зазначеною резолютивною частиною, яка передбачає інформування про дату розгляду справи, але не про час і місце.

З огляду на викладене вважаю, що:

а) колегія суддів дійшла помилкового висновку про необхідність призначення справи № 447/1954/24 (провадження № 61-10040св25) до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів;

б) протирічить змісту статті 402 ЦПК України резолютивна частина: «Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України».

Суддя В. В. Пророк