ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"08" травня 2026 р. справа № 300/1118/26
м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Могили А.Б., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро" до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро" звернулося в суд із позовною заявою до Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 01.01.2026 №00000/3/0404, яким застосовано штраф у розмірі 15026,99 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що за результатами камеральної перевірки ТОВ "Веста-Електро" Головним управлінням ДПС в Івано-Франківській області складено акт від 05.12.2025 №27092/09-19-04-04-15/33859600. Контролюючий орган дійшов висновку про порушення Товариством порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з ПДВ в Єдиному реєстрі податкових накладних та як наслідок прийняв спірне податкове-повідомлення-рішення, яким застосував штрафні санкції в розмірі 15026,99 грн. Висновки про порушення термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування не відповідають дійсності. Податкову накладну №497 від 24.07.2025 Товариством було направлено на реєстрацію 18.08.2025 о 12:41:18. Протягом операційного дня квитанція про її прийняття або неприйняття надіслана не була, що є порушенням з боку контролюючого органу. Відтак, у разі ненадсилання квитанції протягом операційного дня первісно подана податкова накладна вважається зареєстрованою, а отже відсутні підстави для притягнення платника до відповідальності. Окрім цього, у разі складання податкової накладної без факту здійснення господарської операції платник податків з метою виправлення помилки має право скласти розрахунок коригування, який спрямований виключно на анулювання помилкових показників податкового обліку, а не на формування нових податкових зобов`язань. Враховуючи відсутність факту постачання товарів/послуг, обов`язок щодо реєстрації податкової накладної у платника не виникає, а отже відсутні й підстави для застосування штрафних санкцій, передбачених ПКУ. РК №2 від 23.05.2025 було складено саме з метою усунення помилково відображених показників податкового обліку, відтак застосування штрафних санкцій є неправомірним. Щодо розрахунку коригування №1 від 13.03.2025, то серед податкових накладних та розрахунків коригування такий відсутній, що додатково підтверджує безпідставність висновків акта.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 11.03.2026 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідач скорився правом подання відзиву на позовну заяву в якому позовні вимоги не визнав. Свою позицію обґрунтовує тим, що під час під час камеральної перевірки контролюючим органом встановлено порушення Товариством термінів реєстрації 11 податкових накладних. Податку накладну №497 від 24.07.2025 о 12:41 Товариством направлено на реєстрацію 18.08.2025, при граничному терміні 18.08.2025, однак через виявлені помилки документ не прийнято, про що позивач отримав квитанцію 18.08.2025 о 12:45. Щодо розрахунку коригування №1 від 13.03.2025, який, як зазначає позивач відсутній, то мова йде про розрахунок коригування №1 від 05.03.2025, отриманий покупцем 13.03.2025, що є першим календарним днем перебігу 18-денного строку для реєстрації такого. Граничним днем його реєстрації є 30.03.2025, водночас фактична реєстрація відбулася 03.04.2025, тобто з порушенням строку на 4 дні. Отже Товариством порушено терміни реєстрації податкових накладних у відповідному реєстрі, від позивача інформація щодо неможливості виконання податкового обов`язку не надходила, отже застосування штрафних санкцій є правомірним (а.с.37-45). 
У відповіді на відзив позивач зазначив хронологію дій сторін, пов`язаних з реєстрацією податкової накладної №497 від 24.07.2025 року та вказав, що, лише після направлення запиту на отримання публічної інформації від 20.08.2025 контролюючим органом надіслано квитанцію про неприйняття податкової накладної. Таким чином, будь-які негативні наслідки бездіяльності контролюючого органу чи наслідки неналежного функціонування інформаційних систем ДПС не можуть покладатися на платника податків. Що стосується розрахунку коригування №2 від 23.05.2025, то такий було складено саме з метою усунення помилково відображених показників податкового обліку. Відтак застосування штрафних санкцій за нереєстрацію такої податкової накладної є безпідставним та протиправним. Більше того, лише після реєстрації зазначеного розрахунку коригування платник податку отримав можливість зареєструвати податкову накладну, складену за фактично здійсненою господарською операцією – ПН №580 від 23.05.2025. Щодо розрахунку коригування №1 від 13.03.2025, то серед податкових накладних та розрахунків коригування такий відсутній, що додатково підтверджує безпідставність висновків акту перевірки, що підтверджено самим відповідачем, оскільки серед долучених квитанцій про реєстрацію теж відсутня квитанція про реєстрацію РК №1 від 13.03.2025 (а.с.62-64).
Суд, дослідивши письмові докази, письмові пояснення викладені у заявах по суті справи, встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро" пройшло процедуру державної реєстрації 24.11.2005, перебуває на обліку в органі податкової служби.
Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити, зокрема, камеральні перевірки.
Камеральні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених Податкового кодексу України.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН.
Головним управління ДПС в Івано-Франківській області проведена камеральна перевірка, щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариством з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро", за результатами якої складено акт від 05.12.2025 №27092/09-19-04-04-15/33859600 (а.с.17-19).
За результати розгляду заперечень позивача на акт перевіри, Головним управлінням ДПС в Івано-Франківській області вирішено, що позивачем не надано аргументів, які б спростували висновки, викладені в акті перевірки, про що листом від 30.12.2025 №18502/6/09-19-04-04-06 повідомлено позивача (а.с.10-11, 21-22).
На підставі цього акта, 01.01.2026 Головним Управління ДПС в Івано-Франківській області прийняте податкове повідомлення-рішення №00000/3/0404, яким за порушення терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН на загальну суму 722623,79 грн. застосовано штраф у сумі 15026,99 грн. (а.с.12-13).
ТОВ "Веста-Електро" оскаржило в адміністративному порядку податкове повідомлення-рішення, шляхом подання скарги, за результатами розгляду якої рішенням ДПС України від 29.01.2026 №2337/6/99-00-06-03-01-06, податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Івано-Франківській області від 01.01.2026 №00000/3/0404 залишено без змін, а скаргу без задоволення (а.с.7-8).
Вважаючи зазначене податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся з позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема щодо визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.
Згідно із пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, що ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до пп. 16.1.2, 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Відповідно до Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПКУ.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції, передбачені статтею 120 Податкового кодексу України залежно від кількості календарних днів порушення терміну реєстрації.
При цьому тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням граничних строків визначених пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПКУ.
Штраф за порушення платниками ПДВ граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПКУ для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, встановлюється у розмірі визначеному у пункті 90 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" ПКУ.
Як уже попередньо зазначено, за результатами камеральної перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення ТОВ "Веста-Електро" терміну реєстрації в ЄРПН одинадцять податкових накладних на загальну суму 722623,79 грн., зокрема:
- від 27.12.2024 №449, граничний термін реєстрації 18.01.2025, фактична реєстрація 18.02.2025, порушено термін реєстрації на 31 день;
- від 21.01.2025 №747, граничний термін реєстрації 18.02.2025, фактична реєстрація 06.03.2025, порушено термін реєстрації на 16 днів;
- від 31.01.2025 №745, граничний термін реєстрації 18.02.2025, фактична реєстрація 26.02.2025, порушено термін реєстрації на 8 днів;
- від 13.03.2025 №1, граничний термін реєстрації 30.03.2025, фактична реєстрація 03.04.2025, порушено термін реєстрації на 4 дні;
- від 27.03.2025 №433, граничний термін реєстрації 18.04.2025, фактична реєстрація 11.11.2025, порушено термін реєстрації на 207 днів;
- від 16.04.2025 №284, граничний термін реєстрації 18.05.2025, фактична реєстрація 20.05.2025, порушено термін реєстрації на 2 дні;
-від 02.05.2025 №52, граничний термін реєстрації 05.06.2025, фактична реєстрація 18.06.2025, порушено термін реєстрації на 13 днів;
- від 23.05.2025 №580, граничний термін реєстрації 18.06.2025, фактична реєстрація 20.09.2025, порушено термін реєстрації на 94 дні;
-від 23.05.2025 №2, граничний термін реєстрації 18.06.2025, фактична реєстрація 20.09.2025, порушено термін реєстрації на 94 дні;
- від 24.07.2025 №497, граничний термін реєстрації 18.08.2025, фактична реєстрація 21.08.2025, порушено термін реєстрації на 3 дні;
- від 14.10.2025 №563, граничний термін реєстрації 05.11.2025, фактична реєстрація 05.12.2025, порушено термін реєстрації на 30 днів (а.с.19).
Щодо розрахунку коригування №1 від 13.03.2025 позивач стверджує, що за таким номером та датою, ані податкової накладної, ані розрахунку коригування на реєстрацію у відповідному реєстрі не скеровував.
Згідно з п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: - для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Пунктом 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
За наведеного вище правового регулювання суд зазначає, що строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику обраховуються інакше, а ніж інші, строк для такої реєстрації обраховується від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від складання такого розрахунку.
Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку – за загальним правилом 15 календарних днів, а у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ – 18 календарних днів, з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
Оскільки, стовпчик 7 таблиці з назвою «сума ПДВ на яку зареєстровано податкову накладну/розрахунок коригування» містить саме від`ємні значення, то для притягнення позивача до відповідальності, відповідач зобов`язаний в акті чи в розрахунку до ППР вказати не дату складання ПН/РК, а зазначити дату отримання покупцем (позивачем) таких розрахунків коригування.
Як зазначив відповідач, та підтвердив належними доказами, в акті перевірки зазначено саме дату отримання позивачем розрахунку коригування від 05.03.2025 №1, а це 13.03.2025. Саме від цієї дати (13.03.2025) обраховано граничний термін реєстрації - 30.03.2025, при фактичній реєстрації 03.04.2025, термін порушено на 4 дні.
Згідно з п.90 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Таким чином, контролюючим органом цілком правомірно застосовано штрафну санкцію в розмірі 2%, що становить 53,28 грн., за несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригування від 05.03.2025 №1, отриманого позивачем 13.03.2025.
Що стосується розрахунку коригування від 23.05.2025 №2, то позивач вважає, що оскільки такий було складено саме з метою усунення помилково відображених показників податкового обліку, то застосування штрафних санкцій є неправомірним.
Як вбачається з розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, граничний термін реєстрації розрахунку коригування від 23.05.2025 №2 є 18.06.2025, фактична реєстрація 20.09.2025, порушено термін реєстрації на 94 дні. 
Як уже зазначено судом вище, податковим законодавством визначено строки реєстрації як податкових накладних, так і розрахунків коригування, що стосується останніх, то за загальним правилом це 15 календарних днів, а у редакції Закону України від 12.01.2023 №2876-ІХ – 18 календарних днів, з дня отримання такого розрахунку коригування. Тож складання розрахунку коригування з метою усунення помилково відображених показників, що зареєстрований у ЄРПН з порушенням строків реєстрації, є підставою для застосування до позивача штрафних санкцій.
Тобто, в будь-якому випадку реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з Податковим кодексом України. Отже, застосування контролюючим органом штрафної санкції в розмірі 15%, а це 170,24 грн., є правомірним.
Що стосується податкової накладної від 24.07.2025 №497, граничний термін реєстрації якої 18.08.2025, то позивач вказав, що ТОВ "Веста-Електро" податкову накладну було направлено на реєстрацію 18.08.2025 о 12:41:18. Протягом операційного дня квитанція про її прийняття або неприйняття надіслана не була, що є порушенням з боку контролюючого органу. Лише після направлення запиту на отримання публічної інформації від 20.08.2025 ТОВ "Веста-Електро" стало відомо про неприйняття податкової накладної.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).
Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Пунктом 12 Порядку №1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку №1246).
Відповідно до пункту 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
З огляду на строки, визначені п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, з урахуванням пункту 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, а також тривалості операційного дня для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, позивачем 18.08.2025 о 12:41:18 було надіслано на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну №497 від 24.07.2025 (а.с.67).
З матеріалів справи вбачається, що позивач здійснював відправлення на реєстрацію до ЄРПН податкової накладної через Електронний кабінет платника, відомості з якого дають повну інформацію про стан податкових накладних на всіх стадіях реєстрації, тобто міститься інформація про всі операції і події (створення, підписання, очікування доставки, отримання квитанції, тощо) вказаних документів із зазначенням дати і часу їх здійснення.
Дослідивши надані позивачем письмові відомості з ЕКП щодо вчинення дій по реєстрації в ЄРПН податкової накладної №№497 від 24.07.2025, суд встановив, що позивач здійснив наступні дії по направленню на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних: 18.08.2025 о 12:45 податкову накладну направлено на реєстрацію; 15:44 платником отримано повідомлення «звіт доставлено в поштову скриньку о 12:41:18, через певний час подбайте про прийом квитанції»; 20.08.2025 о 15:16 платником через Електронний кабінет платника податків подано запит на отримання публічної інформації щодо причин відсутності реєстрації податкової накладної №497 від 24.07.2025, направленої 18.08.2025 в 12:41:18; 20.08.2025 о 17:28 платником отримано першу квитанцію «документ не прийнято»; 21.08.2025 о 12:08 податкову накладну повторно відправлено на реєстрацію; 22.08.2025 о 09:31 платником отримано повідомлення «звіт доставлено в поштову скриньку о 13:43:04, через певний час подбайте про прийом квитанції»; 21.08.2025 о 09:31 платником отримано квитанцію «документ прийнято» (а.с.67-69).
Отже, як вбачається лише після направлення запиту на отримання публічної інформації від 20.08.2025 контролюючим органом надіслано квитанцію про неприйняття податкової накладної №497 від 24.07.2025.
Контролюючим органом до відзиву на позовну заяву надано квитанцію з якої вбачається, що згідно з даними ЄРПН, 18.08.2025 о 12:45:38 системою сформовано квитанцію про неприйняття податкової накладної (а.с.53). Водночас доказів отримання такої квитанції платником податків контролюючий орган не надав. Відзив на позовну заяву також не мітись пояснень податкового органу щодо цих обставин, а також наданої інформації з ЕКП позивача щодо хронології подій, пов`язаних із реєстрацію податкової накладної №497 від 24.07.2025. 
Як Податковим кодексом України так і Порядком №1246 передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення перевірки яких, платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
З викладеного слідує, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з таких квитанцій.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Відповідач не заперечував факту надсилання суб`єктом господарювання податкової накладної саме 18.08.2025, на підтвердження чого надавав квитанцію про неприйняття поданого документу (а.с.53).
З огляду на приписи пункту 3 Порядку №1246 податкова накладна №497 від 24.07.2025, подана в межах операційного дня (тобто до 20:00 години) без пропущення граничних строків реєстрації, передбачених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України та свідчить про своєчасність виконання позивачем своїх зобов`язань з реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Враховуючи викладене, розрахунок штрафних санкцій здійснено податковим органом неправомірно, без урахування правомірності дій суб`єкта господарювання під час надсилання цієї податкової накладної, що має своїм наслідком визнання протиправним та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в частині застосування штрафної санкції в розмірі 14398,02 грн.
Також слід зазначити, що відповідальність за технічне прийняття та обробку поданих документів лежить на контролюючому органі, а не на платникові податків.
Тобто, якщо документи були направлені своєчасно, то їх обробка та/або скерування відповідної квитанції платнику навіть на наступний день не змінює факту дотримання строків реєстрації з боку платника.
Таким чином, порушення строків надсилання платнику податків квитанції про прийняття податкової накладної призвело до порушення строків реєстрації відповідної податкової накладної, оскільки станом на кінець операційного дня позивач не отримав інформації про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації накладної.
Отже, позивачем вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації податкової накладної, що підтверджено належними доказами. Наведене виключає висновок про наявність у діях позивача, як платника податку, порушень діючого законодавства України щодо реєстрації податкової накладної, а тому оскаржуване податкове повідомлення - рішення в цій частині є протиправним та підлягає скасуванню.
Що стосується реєстрації податкових накладних від 27.12.2024 №449, від 21.01.2025 №747, від 31.01.2025 №745, від 27.03.2025 №433, від 16.04.2025 №284, від 02.05.2025 №52, від 23.05.2025 №580, від 14.10.2025 №563, то суд зазначає, що позивачем не надано жодного доказу, який би підтверджував своєчасну реєстрацію таких податкових накладних, як це передбачено в абз.9 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, та не долучено жодного доказу, який би свідчив про своєчасну відправку цих податкових накладних на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.
Таким чином, суд доходить висновку, що відповідно до матеріалів справи позивач допустив порушення строків реєстрації таких податкових накладних і відповідне податкове правопорушення контролюючим органом встановлено правильно. Доказів протилежного матеріали справи не містять.
Зважаючи на зазначене, суд вважає правомірним податкове повідомлення-рішення від 01.01.2026 № 00000/3/0404 в частині застосування штрафу в сумі 628,97 грн. Наведені позивачем аргументи та надані докази не спростовують правомірності оскарженого рішення в означеній частині та не дають суду підстав для його скасування. Отже позов в цій частині позовних вимог задоволенню не підлягає.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, позов слід задовольнити частково.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат за результатами судового розгляду справи суд враховує таке.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Суд встановив, що позивач при зверненні до суду з адміністративним позовом сплатив судовий збір в розмірі 2662,40 грн. 
За результатами судового розгляду задоволено позовні вимоги в сумі 14398,02 грн., що складає 95,8% від загальної суми позову.
Враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2550,60 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - суб`єкта владних повноважень. 
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

ВИРІШИВ:
Позов задовольнити частково. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Івано-Франківській області від 01.01.2026 №00000/3/0404, в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро" штрафу у сумі 14398,02 грн.
В задоволенні решти позову відмовити.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Веста-Електро" (код ЄДРПОУ 33859600, вул.Промислова, буд.29, м.Івано-Франківськ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Івано-Франківській області (код ЄДРПОУ 43968084, вул. Незалежності, 20, м. Івано-Франківськ) судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2550 (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят) грн. 60 коп.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя  /підпис/  Могила А.Б.