УХВАЛА

08 травня 2026 року
м. Київ

справа № 713/2015/25
провадження № 61-4334св26

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,
Тітова М. Ю., 

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Беціан Магдаліна Октавіанівна, на постанову Чернівецького апеляційного суду від 03 березня 2026 року 

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування частки із чужого незаконного володіння та
ВСТАНОВИВ:
04 липня 2025 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, у якому просив витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на його користь 1/14 частку (1/7 частку в спадковому майні, яка складається із 1/2 частки в будинковолодінні) в будинковолодінні за адресою: АДРЕСА_1 .
19 листопада 2025 року Вижницький районний суд Чернівецької області ухвалив рішення, яким відмовив ОСОБА_2 у задоволенні позову.
Чернівецький апеляційний суд своєю постановою від 03 березня 2026 року скасував рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від
19 листопада 2025 року та ухвалив нове, яким позов ОСОБА_2 задовольнив. Витребував із чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1/14 частку (1/7 частку в спадковому майні, яка складається із 1/2 частки в будинковолодінні) в будинковолодінні за адресою: АДРЕСА_2 . Вирішив питання про розподіл судових витрат.
01 квітня 2026 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, сформовану його представником - адвокатом Беціан М. О. в системі «Електронний суд», у якій просить скасувати постанову Чернівецького апеляційного суду від 03 березня 2026 року і залишити в силі рішення Вижницького районного суду Чернівецької області від 19 листопада 2025 року.
Ухвалою Верховного Суду від 16 квітня 2026 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції.

29 квітня 2026 року матеріали справи надійшли до Верховного Суду.

Під час підготовки справи до касаційного розгляду з`ясовано, що касаційна скарга подана на судове рішення у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому це судове рішення не підлягає касаційному оскарженню.

Так, згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Так само і стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплюючи право на справедливий суд, не містить гарантій щодо можливості касаційного оскарження всіх судових рішень.

Механізм реалізації права на судовий захист визначає законодавець виключно в законах України (пункт 14 частини першої статті 92 Конституції України).

Відсутність можливості оскарження рішення в касаційному порядку автоматично не створює порушення права на справедливий суд.

За чинним конституційним правопорядком апеляційний перегляд має здійснюватися щодо кожної справи, яку оскаржено в апеляційному порядку, а в частині касаційного оскарження рішення суду обсяг права на таке оскарження змінено з права касаційного оскарження всіх рішень, крім випадків, встановлених законом, на право касаційного оскарження судового рішення лише у визначених законом випадках (див., наприклад, рішення Конституційного Суду України від 21 липня 2021 року № 5-р(II)/2021).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Конституційний Суд України у рішенні від 22 листопада 2023 року
№ 10-р(ІІ)/2023 визнав таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК. При цьому Конституційний Суд України звернув увагу, що зазначений припис має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення (res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності. 

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У позовній заяві  ОСОБА_2  вказав, що ціна позову складає 16 286,76 грн.

У позові ОСОБА_2 , зокрема, зазначив, що згідно з технічним паспортом, який виданий Комунальним підприємством «Вижницьке районне бюро технічної інвентаризації» на будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_2 , вартість будинковолодіння становить 232 668,00 грн, відповідно вартість 1/14 частки в житловому будинку (1/7 частку в спадковому майні, яка складається із 1/2 частки в будинковолодінні) - 16 286,76 грн.

В уточненій касаційної скарги на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 07 квітня 2026 року про залишення касаційної скарги без руху відповідач визначив ціну позову у розмірі 232 668,00 грн.

Таким чином, ціна позову у цій справі не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 328,00 грн х 250 = 832 000,00 грн, де 3 328,00 грн - прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2026 року).

Застосування передбаченого законодавством вартісного порогу для подання скарг до Верховного Суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою, враховуючи саму суть повноважень Верховного Суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості.

Обставин, передбачених абзацом другим пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК, суд не встановив, посилання у касаційній скарзі на наявність таких обставин відсутні.

Отже, оскаржуване судове рішення не підлягає касаційному оскарженню, оскільки ухвалене у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 761/10509/17 (провадження № 14-53цс19) сформульовано правову позицію, згідно з якою, якщо касаційна скарга прийнята до провадження суду касаційної інстанції помилково, касаційне провадження у справі належить закрити.

Наведена правова позиція підлягає застосуванню судом до процесуальних правовідносин, що виникли під час розгляду цієї касаційної скарги.

З огляду на викладене, оскільки оскаржуване судове рішення не підлягає касаційному оскарженню, а підстави, визначені у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК, відсутні, продовження розгляду касаційної скарги не відповідатиме завданням цивільного судочинства, касаційне провадження у справі необхідно закрити.

Керуючись статтями 19, 260, 394, 396 ЦПК, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Закрити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про витребування частки із чужого незаконного володіння за касаційною скаргою  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Беціан Магдаліна Октавіанівна, на постанову Чернівецького апеляційного суду від 03 березня 2026 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов