Справа № 761/29068/25
Провадження № 2/761/3193/2026

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2026 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді -      Фролової І.В.,
секретаря судового засідання -    Коломійця А.Д.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду цивільну справу за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі, 

В С Т А Н О В И В:

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі.
У своїй позовній заяві просив суд стягнути з ОСОБА_1 безпідставно збережені грошові кошти пайового внеску у розмірі 40 694 грн 94 коп. (Сорок тисяч шістсот дев`яносто чотири гривні 94 копійки) (без ПДВ), з яких 28 458 грн 00 коп. пайовий внесок, 9 675 грн 72 коп. - інфляційні втрати, 2 561 грн 22 коп. 3% річних.
Свою позовну заяву обґрунтувала тим, що оговору від 24 вересня 2018 року №240 купівлі-продажу об?єкта малої приватизації-окремого майна - нежитлового приміщення загальною площею 608,0 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває на балансі ДП «Управління справами Фонду державного майна України», код за ЄДРПОУ 39950170, за результатами електронного аукціону №UA-PS-2018-08-06-000012-1, власником вказаного нежитлового приміщення 84 загальною площею 608 кв. м є ОСОБА_1 .  
26 серпня 2020 року Департамент з питань державного архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Киі?вськоі? міськоі? ради (Киі?вськоі? міськоі? державноі? адміністраціі?) видав дозвіл на виконання будівельних робіт № КВ 012200826955 за адресою: АДРЕСА_1 .
24 грудня 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів N? КВ122211214461, відповідно до якого об?єктом визначено реконструкцію нежитлового приміщення N?84 під офіс з влаштуванням окремих вхідних груп, за адресою АДРЕСА_2 .
Відповідно до інформації з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва щодо технічної інвентаризації TI01:8904-8462-1987-1634 (2 редакція від 10.09.2021), після проведення реконструкції об?єкт будівництва має загальну площу 660,70 кв. м.
Відповідно до розрахунку, розмір пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва відповідача становить 28 458 грн 00 коп. (без ПДВ).
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 липня 2025 року було відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
31 липня 2025 року через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до відповідач зазначає, що ніяких договорів у 2020 році чи раніше ОСОБА_1 з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо сплати пайової участі не укладалось.
З огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що зобов`язань щодо сплати пайової участі під час реконструкції нежитлового приміщення №84 під офіс з влаштуванням окремих вхідних груп, за адресою АДРЕСА_2 в нього не виникло.
04 серпня 2025 року через підсистему «Електронний суд» надійшла відповідь на відзив, за якою позивач вказує, що відповідач був зобов`язаний звернутися протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та сплатити пайовий внесок до прийняття об`єкта в експлуатацію.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив. 
За змістом ч.ч.1, 2, 3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України).
Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України.
Судом під час розгляду справи було встановлено наступне.
Відповідно до договору від 24 вересня 2018 року №240 купівлі-продажу об?єкта малої приватизації-окремого майна - нежитлового приміщення загальною площею 608,0 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Павлівська, буд. 4-8, приміщення 84, що перебуває на балансі ДП «Управління справами Фонду державного майна України», код за ЄДРПОУ 39950170, за результатами електронного аукціону №UA-PS-2018-08-06-000012-1, власником вказаного нежитлового приміщення 84 загальною площею 608 кв. м є ОСОБА_1 .  
26 серпня 2020 року Департамент з питань державного архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Киі?вськоі? міськоі? ради (Киі?вськоі? міськоі? державноі? адміністраціі?) видав дозвіл на виконання будівельних робіт № КВ 012200826955 за адресою: АДРЕСА_1 .
24 грудня 2021 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів N? КВ122211214461, відповідно до якого об?єктом визначено реконструкцію нежитлового приміщення N?84 під офіс з влаштуванням окремих вхідних груп, за адресою АДРЕСА_1.
Відповідно до інформації з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва щодо технічної інвентаризації TI01:8904-8462-1987-1634 (2 редакція від 10.09.2021), після проведення реконструкції об?єкт будівництва має загальну площу 660,70 кв. м.
Відповідно до розрахунку позивача, розмір пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва відповідача становить 28 458 грн 00 коп. (без ПДВ).
Накопичувальний показник індексу інфляції за період порушення складає 9 675, 72 грн., а 3% річних за період прострочення грошового зобов?язання складають 2 561, 22 грн.
Щодо позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов?язковими до виконання на відповідній території.
Рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 N? 411/1415 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (далі - Порядок).
Рішенням Київської міської ради «Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва» від 19.12.2019 N? 460/8033 Порядок було приведено у відповідність до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 N? 132-IX (далі - Закон), та викладено у новій редакції.
Пунктом 3.1 Порядку передбачено, що пайова участь є обов?язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим Порядком.
Замовник - фізична або юридична особа, яка здійснює, має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об?єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів аб частин) (абзац 1 пункту 2.1 Порядку).
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об?єкта будівництва.
У дозволі, виданому 26 серпня 2020 року Департаментом з питань державного архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Киі?вськоі? міськоі? ради (Киі?вськоі? міськоі? державноі? адміністраціі?) № КВ 012200826955 об?єктом визначено реконструкцію нежитлового приміщення № 84 під офіс з влаштуванням окремих вхідних груп, замовником - фізичну особу, відомості про яку є конфіденційними.
Згідно з абзацом 1 пункту 2.2 Порядку, реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію в установленому порядку об?єкта будівництва (частини будинку, будівлі, споруди), що передбачає зміну його геометричних розмірів зі зміною функціонального призначення (або без такої), внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників об?єкта (кількість продукції, потужність тощо), забезпечення вдосконалення виробництва, підвищення техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов його експлуатації та якості послуг.
«Прикінцевими та перехідними положеннями» Закону Украі?ни «Про внесення змін до деяких законодавчих актів Украі?ни щодо стимулювання інвестиціи?ноі? діяльності в Украі?ні» передбачений порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: ???об?єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; ???об?єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.
Тож у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, замовник будівництва зобов?язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об?єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об?єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об?єкта в експлуатацію.
Таким чином обов?язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об?єкта будівництва виникає: для об?єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; для об?єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.
Враховуючи те, що реконструкція нежитлового приміщення № 84 під офіс з влаштуванням окремих вхідних груп розпочалась у 2020 році, на Відповідача було покладено обов?язок на підставі підпункту 3 пункту 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону та абзацу 2 пункту 4.1, пункту 3.4 Порядку звернутись до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об?єкта будівництва протягом 10 робочих днів після 26.08.2020.
Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов?язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов?язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов?язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов?язку.
Частиною 1 статті 526 ЦК України передбачено, що зобов?язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаів ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ст. 526 ЦК України зобов?язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Одностороння відмова від зобов?язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).
Згідно з пунктом 6 рішення Київської міської ради від 15.11.2016 №411/1415 у разі встановлення факту прийняття об?єкта будівництва, або реконструкції в експлуатацію, або присвоєння адреси новозбудованим, реконструйованим об?єктам без наявності довідки про виконання умов пайової участі Департамент економіки та інвестицій зобов?язаний звернутися до особи, що порушила умови Порядку, з вимогою про укладення договору про пайову участь та, за наявності обґрунтованих підстав, звернутися до правоохоронних органів або до суду.
Відповідно до статті 145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.
Верховний Суд у постанові від 13.12.2022 у справі N? 910/21307/21 зауважує, що у випадку, якщо замовниками вищевказаних об?єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону обов?язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об?єктів в експлуатацію належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.
Відповідно до статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов?язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов?язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Враховуючи те, що відповідач протягом встановленого стоку не звернувся до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі та до прийняття об`єкта в експлуатацію не сплати пайовий внесок, відповідач без достатньої правової підстави зберіг кошти як такі, що призначені для пайового внеску у розвиток інфраструктури м. Києва.
Пунктом 6.2 Порядку встановлено, що розмір пайової участі замовника при новому будівництві або реконструкції нежитлових будівель та споруд визначається Департаментом із урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва або реконструкції об?єкта, що підтверджена експертним звітом (оцінкою) державної експертної організації і актуальність цін в якій не перевищує 3 (три) місяці на дату подання документів до Департаменту відповідно до підпункту 5.1.1 з урахуванням підпункту 5.1.8 (на дату подання повного переліку документів відповідно до вимог цього Порядку). Загальна кошторисна вартість нового будівництва або реконструкції нежитлових будівель та споруд має бути визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами та затверджена у встановленому порядку.
Відповідно до розрахунку, наданого позивачем та не спростованого належними та доказами відповідачем, розмір пайової участі (внеску) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва відповідача становить 28 458 грн 00 коп. (без ПДВ).
Частиною 2 статті 625 ЦК Украі?ни встановлено, що боржник, якии? прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язании? сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляціі? за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченоі? суми, якщо іншии? розмір процентів не встановлении? договором або законом.
Враховуючи вказане та те, що дата введення об?єктів будівництва в експлуатацію є останнім днем для добровільної сплати пайової участі, наступний день після прийняття об?єкта в експлуатацію без сплати пайової участі (15.05.2021) є строком, з якого вважається, що Відповідач порушує вимоги законодавства та не виконує грошове зобов`язання.
Згідно з постановою Верховного Суду від 01.06.2021 у справі N? 910/9544/19 невиконання боржником грошового зобов?язання є триваючим правопорушенням, тому право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову.
Таким чином, Відповідач зобов?язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за 1096 днів (10.07.2022 - 09.07.2025), а також три проценти річних від простроченої суми.
Методика визначення індексів інфляції за будь-який період наведена у листі Верховного Суду України N? 62-97р від 03.04.97 «Рекомендації відносно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ» та у Роз?ясненні Вищого Арбітражного Суду України N? 02-5/223 від 12.05.99 Арбітражним судам України «Про деякі питання, пов?язані з застосуванням індексу інфляції».
3 урахуванням зазначеного та на підставі щомісячних даних Державної служби статистики України стосовно показників рівня інфляції по відношенню до попереднього місяця накопичувальний показник індексу інфляції за період порушення складає 9 675, 72 грн.
З розрахунку, наданого позивачем та не спростованого відповідачем вбачається, що 3% річних за період прострочення грошового зобов?язання складає 2 561, 22 грн.
Інші доводи сторін, які наведені у позові, не впливають на висновку суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини.
Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).
Щодо судових витрат суд дійшов наступних висновків.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.1 ст. 141 ЦПК України).
Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.2 ст. 141 ЦПК України).
Оскільки позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд відповідно до ст.88 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача документально підтверджені судові витрати, а саме 2 422, 40 грн. судового збору. 
Керуючись ст. 526, 625, 1212 ЦК України, ст. 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 17, 43, 49, 76, 77, 78, 79,80, 81, 223, 258, 262, 264, 265, 268, 273, 352 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі - задовольнити у повному обсязі.
Стягнути з ОСОБА_1 безпідставно збережені грошові кошти пайового внеску у розмірі 40 694 грн 94 коп. (без ПДВ), з яких 28 458 грн 00 коп. пайовий внесок, 9 675 грн 72 коп. - інфляційні втрати, 2 561 грн 22 коп. 3% річних на бюджетний рахунок бюджету розвитку спеціального фонду міського бюджету за наступними реквізитами: Одержувач: ГУК у м. Києві; Код ЄДРПОУ: 37993783; Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП); Код доходів: 24170000; Рахунок IBAN: UA538999980314131921000026001.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) сплачений судовий збір у розмірі 2 422, 40 грн.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Реквізити учасників справи:
Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), адреса місцезнаходження - м Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, код ЄДРПОУ 04633423.
ОСОБА_1 , адреса місця проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Повний текст рішення виготовлений 13 травня 2026 року.

Суддя: