Справа № 697/461/26 
Провадження № 2/697/551/2026 

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 травня 2026 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді - Скирди Б.К.,
за участю секретаря судового засідання - Шакало Л.С.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Канів Черкаської області цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
ВСТАНОВИВ:
Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» (далі також - ТОВ «Бізнес Позика», позивач) звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.06.2025 між ТОВ «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 укладено Договір № 153630-КС-003 про надання кредиту, шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію».
ТОВ «Бізнес Позика» 26.06.2025 направлено відповідачу пропозицію (оферту) укласти договір № 153630-КС-003 про надання кредиту.
26.06.2025 ОСОБА_1 прийняв (акцепт) пропозицію (оферту) щодо укладення договору № 153630-КС-003 про надання кредиту на умовах, визначених офертою.
Зі своєї сторони ТОВ «Бізнес Позика» направлено ОСОБА_1 через телекомунікаційну систему одноразовий ідентифікатор UA-0856 на номер телефону НОМЕР_1 (що зазначено позичальником у своїй анкеті в особистому кабінеті), котрий відповідачем було введено/відправлено.
Таким чином, 26.06.2025 між ТОВ «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 було укладено договір № 153630-КС-003 про надання кредиту, підписаний одноразовим ідентифікатором у порядку, визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію».
Відповідно до п. 1 Договору кредиту, ТОВ «Бізнес Позика» надає позичальнику грошові кошти у розмірі 11 000,00 грн., на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути грошові кошти та сплатити проценти за користування кредитом у порядку та на умовах, визначених Договором кредиту та Правил про надання грошових коштів у кредит.
Згідно з умовами Договору кредиту, сторони визначили, що плата за користування Кредитом є фіксованою та становить 1 процент за кожен день користування кредитом.
Пунктом 2 Кредитного договору визначено, що протягом строку кредитування процентна ставка за кредитом нараховується на залишок заборгованості по кредиту, наявну на початок календарного дня, за період фактичного користування кредитом, із урахуванням дня видачі кредиту та дня повернення кредиту згідно Графіку платежів.
Пунктом 3 кредитного договору встановлений графік платежів, які має здійснювати позичальник для належного виконання умов кредитного договору.
ТОВ «Бізнес Позика» свої зобов`язання за Договором кредиту виконало та надало позичальнику грошові кошти в розмірі 11 000,00 грн. шляхом перерахування на банківську картку позичальника № НОМЕР_2 (котру позичальником вказано при заповненні анкетних даних в особистому кабінеті), що підтверджується довідкою про видачу коштів (або платіжним дорученням).
До теперішнього часу боржник свої зобов`язання за кредитним договором № 153630-КС-003 про надання кредиту належним чином не виконав, а лише частково сплатив кошти, розрахунок яких зазначено у розрахунку заборгованості за договором № 153630-КС-003 позичальника ОСОБА_1 , чим порушив свої зобов`язання, встановлені договором.
Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № 153630-КС-003 позичальника ОСОБА_1 , відповідач на виконання умов договору здійснив часткову оплату за договором № 153630-КС-003 на загальну суму 10 040,00 грн.
Таким чином, зробивши часткову оплату з метою виконання умов договору, відповідач вчинив конклюдентні дії щодо визнання договору і відповідно щодо правомірності вимог позивача за договором про надання кредиту.
Відповідно до пункту 2 договору протягом строку кредитування процентна ставка за кредитом нараховуються на залишок заборгованості по кредиту, наявну на початок календарного дня, за період фактичного користування кредитом, із урахуванням дня видачі кредиту та дня повернення кредиту згідно графіку платежів.
Звертають увагу, що не слід ототожнювати проценти, які нараховуються протягом строку кредитування у відповідності до норм ЦК України в якості правомірної плати за користування кредитними коштами, наданими йому позивачем у відповідності до умов кредитного договору (ст.ст. 1048 та 1056-1 ЦК України) та проценти, які нараховуються за порушення грошового зобов`язання, тобто у випадку, коли сума кредиту за кредитним договором не повертається позичальником у визначений строк (ч. 2 ст. 625 ЦК України).
Також звертають увагу на те, що ТОВ «Бізнес Позика» не нараховувало жодних процентів після закінчення строку дії кредитного договору.
Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором, заборгованість відповідача за кредитним договором після закінчення строку дії кредитного договору не змінювалася (тобто проценти за кредитним договором після закінчення строку дії кредитного договору не нараховувались).
Зважаючи на ті обставини, що ОСОБА_1 належним чином не виконує свої зобов`язання за кредитним договором, у боржника станом на 15.02.2026 утворилась заборгованість за договором № 153630-КС-003 про надання кредиту в розмірі 21 090,00 грн., що складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту - 3 970,00 грн.; суми прострочених платежів по процентах - 10 780,00 грн.; суми заборгованості по відсотках відповідно до ст. 625 ЦКУ - 5 280,00 грн.; суми прострочених платежів за комісією - 1 060,00 грн.
За таких умов, позивач просить суд витребувати в АТ «ПУМБ» (код ЄДРПОУ 14282829, юридична адреса: вул. Андріївська, 4, м. Київ, 04070) наступні письмові докази, які становлять банківську таємницю: письмовий доказ у вигляді відповідного рішення структурного підрозділу або посадової особи банку, чи у вигляді іншого письмового доказу, який би підтверджував або спростовував факт випуску банківської картки № НОМЕР_2 (та відкриття під неї відповідного банківського рахунку) на ім`я ОСОБА_1 (РНОККП НОМЕР_3 ); письмовий доказ у вигляді виписок про рух коштів по рахунку, який був відкритий для обслуговування банківської картки № НОМЕР_2 за період з 26.06.2025 (дата видачі кредиту) по 16.10.2025 (дата закінчення терміну кредитування); стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № 153630-КС-003 про надання кредиту від 26.06.2025 в розмірі 21 090,00 грн. та понесені позивачем судові витрати.
05.03.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву в якому останній пояснив, що факт укладення кредитного договору та отримання кредитних коштів ним не заперечується. Разом з тим він не погоджується з розміром заявленої позивачем до стягнення заборгованості, оскільки вважає її завищеною та такою, що не відповідає принципу розумності, добросовісності та справедливості.
З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що сума основного боргу (тіло кредиту) становить 3 970,00 грн.; при цьому загальна заявлена до стягнення сума значно перевищує розмір фактично отриманих коштів.
Таким чином значна частина вимог позивача складається з нарахованих процентів, штрафних санкцій та інших додаткових платежів. Нарахування значних сум процентів та штрафних санкцій при незначній сумі основного боргу фактично призводить до надмірного фінансового навантаження на споживача фінансових послуг.
З огляду на викладене, просить перевірити обгрунтованість заявленого розрахунку та у разі встановлення його неспівмірності зменшити розмір нарахованих санкцій.
Вказує, що він не ухиляється від виконання своїх зобов`язань та вживав заходів для врегулювання спору у досудовому порядку.
Зокрема ним було направлено позивачу пропозицію щодо мирного врегулювання спору шляхом повного закриття заборгованості в межах акційної суми 8 250,00 грн. запропонованої самим позивачем.
Він повідомив про готовність здійснити оплату двома платежами: 4 125,00 грн. до 15.03.2026 та 4 125,00 грн. до 31.03.2026. Однак станом на момент подання цього відзиву відповідь щодо погодження такого врегулювання не отримана. Вказані обставини свідчать про його добросовісну поведінку та відсутність наміру ухилятися від виконання зобов`язань.
Вважає за необхідне звернути увагу суду на те, що розрахунок заборгованості, наданий позивачем, потребує детальної перевірки, зокрема щодо: підстав нарахування процентів, періодів їх нарахування, підстав нарахування штрафних санкцій, відповідності таких нарахувань вимогам законодавства.
Просить суд перевірити обгрунтованість та законність розрахунку заборгованості, наданого позивачем; у разі встановлення явної неспівмірності штрафних санкцій та процентів - зменшити їх розмір відповідно до статті 551 ЦК України; врахувати обставини щодо його наміру врегулювати спір у добровільному порядку (а.с.89-90).
05.03.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій в якому вказав, що згідно з поданим позивачем розрахунком заборгованості до суми позову включено, окрім основного боргу, також штрафні санкції (пеню, штрафи, проценти), які суттєво збільшують розмір заявлених вимог.
Водночас зазначені штрафні санкції є явно непропорційними розміру основного зобов`язання та фактичним обставинам справи.
Відповідач не ухиляється від виконання своїх зобов`язань та неодноразово вживав заходів для врегулювання заборгованості у досудовому порядку, зокрема надсилав пропозиції щодо погашення заборгованості.
Крім того, відповідач перебуває у складному фінансовому становищі, що унеможливлює сплату нарахованих штрафних санкцій у повному обсязі.
Просить суд зменшити розмір штрафних санкцій (штрафу, пені та інших нарахувань), заявлених позивачем у розрахунку заборгованості за кредитним договором № 153630-КС-003; визначити розмір таких санкцій з урахуванням принципів справедливості, розумності та співмірності (а.с.91).
Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 16.03.2026 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін; витребувано в АТ «ПУМБ» (код ЄДРПОУ 14282829, юридична адреса: вул. Андріївська, 4, м. Київ, 04070) наступні письмові докази, які становлять банківську таємницю: письмовий доказ у вигляді відповідного рішення структурного підрозділу або посадової особи банку, чи у вигляді іншого письмового доказу, який би підтверджував або спростовував факт випуску банківської картки № НОМЕР_2 (та відкриття під неї відповідного банківського рахунку) на ім`я ОСОБА_1 (РНОККП НОМЕР_3 ); письмовий доказ у вигляді виписок про рух коштів по рахунку, який був відкритий для обслуговування банківської картки № НОМЕР_2 за період з 26.06.2025 (дата видачі кредиту) по 16.10.2025 (дата закінчення терміну кредитування) (а.с.95-96).
16.03.2026 до суду від представника позивача ТОВ «Бізнес Позика» надійшли додаткові пояснення в яких останній пояснив, що у відзиві на позовну заяву сторона відповідача не заперечує наступних юридичних фактів: укладення Кредитного договору з позивачем; отримання кредитних коштів за Кредитним договором; здійснення платежів за Кредитним договором; наявність заборгованості за Кредитним договором.
Відповідно до п. 10.2. Кредитного договору, позичальнику здійснюється нарахування процентів за користування кредитом за зниженою процентною ставкою починаючи з першого для користування кредитом. Знижена процентна ставка за кредитом: в день 1%, фіксована.
Відповідно до п. 4.2.1. Кредитного договору, у разі, якщо погашення кредиту здійснюється відповідно до погодженого сторонами графіку платежів, що наведений в п. 4.2.2. та Додатку № 1 до Договору, чи в разі дострокового повернення суми наданого кредиту, то зобов`язання позичальника по сплаті процентів за користування кредитом розраховуються відповідно до зниженої процентної ставки, що вказана в п. 2.4. Договору.
Відповідно до п. 2.4. Кредитного договору, стандартна процентна ставка в день становить 1%, фіксована. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку (терміну) Договору. Встановлений Договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку.
Згідно з п. 10.5. Кредитного договору, позичальник розуміє та погоджується з тим, що у разі відмови від користування наданою йому програмою лояльності відповідно до п.п. 10.1, 10.2 розділу Договору (не виконання умов для отримання можливості сплати відсотків за кредитом за зниженою процентною ставкою) до кредиту позичальника застосовуватиметься стандартна процентна ставка, що не є збільшенням процентної ставки за користування кредитом.
Згідно з п. 2.1. Кредитного договору, кредитодавець надає позичальнику кредит на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та комісію у порядку та на умовах, визначених цим Договором та Правилами надання споживчих кредитів ТОВ «Бізнес Позика».
Відповідно до п. 5.3. Кредитного договору, кредитодавець має право вимагати від позичальника повернення суми кредиту, сплати процентів, комісії, неустойки (штрафу) у разі її нарахування та виконання усіх інших зобов`язань, передбачених Договором.
Відповідно до п. 11.4.4. Кредитного договору, позичальник ознайомлений з Договором та Правилами, повністю розуміє всі умови, їх зміст, суть, об`єм зобов`язань, вважає їх справедливими та погоджується неухильно дотримуватись їх та, відповідно, уклав Договір з вільним волевиявленням.
Також звертають увагу на наступні обставини справи: 1) кредитодавець жодним чином не обмежував час на ознайомлення позичальника з умовами Кредитного договору та Правилами; 2) позичальник добровільно погодився з умовами Кредитного договору та погодився його виконувати (що відповідає принципу свободи договору, який встановлений у статті 627 ЦК України). Якби позичальника не влаштовували умови Кредитного договору, він міг його просто не укладати; 3) протягом строку дії Кредитного договору та/або після його закінчення позичальник не звернувся із заявою про розірвання Кредитного договору та/або визнання Кредитного договору недійсним в цілому або його окремих частин.
Всі істотні умови Кредитного договору тип кредиту, процентна ставка, комісія за надання кредиту, зокрема, строк дії кредиту, графік платежів за кредитним договором тощо - встановлені НЕ у Правилах надання кредитів, Паспорті споживчого кредиту (за споживчими кредитами) чи якихось «тарифах та умовах», а саме у Кредитному договорі, який позичальник уклав з ТОВ «Бізнес Позика» шляхом обміну електронними повідомленнями, та підписав за допомогою одноразового пароля-ідентифікатора у порядку, визначеному статтею 12 Законом України «Про електронну комерцію».
Позивач за Кредитним договором: 1) не нараховував та не заявляв до стягнення у позовних вимогах неустойку (у формі пені чи штрафів) відповідно до ст. 549 ЦК України; 2) не нараховував проценти поза межами строку дії кредитного договору (як вбачається розрахунку заборгованості, розмір заборгованості позичальника після останнього дня строку дії кредитного договору не змінювався, тобто жодних процентів після закінчення строку дії кредитного договору не нараховувалися. Оскільки розрахунок заборгованості у ТОВ «Бізнес Позика» формується автоматично у відповідній програмі, ця програма «протягнула» дати після закінчення строку дії Кредитного договору до дати створення цього розрахунку заборгованості).
Щодо подорожчання загальної вартості кредиту:
Як вже було зазначено вище, процентна ставка нараховується за кожен день користування кредитом. Протягом строку кредитування, визначеного у цьому Договорі, проценти за користування кредитом нараховуються на залишок заборгованості по кредиту (на залишок заборгованості за тілом кредиту), наявну на початок календарного дня, за фактичне число календарних днів користування кредитом, із урахуванням дня перерахування та дня повернення кредиту.
У п. 4.2.2. Кредитного договору був встановлений орієнтовний графік платежів, відповідно до якого позичальник повинен був здійснювати платежі у відповідному розмірі та у відповідні дати.
Якби позичальник здійснював платежі у відповідності до встановленого графіку платежів, йому дійсно потрібно було б сплатити суму орієнтовної загальної вартості кредиту, яка зазначена у Кредитному договорі.
Однак порушення позичальником графіку платежів закономірно призвело до подорожчання загальної вартості кредиту, тому що процентна ставка нараховується за кожен день користування кредитом на залишок заборгованості по кредиту, наявну на початок календарного дня, за фактичне число календарних днів користування кредитом, із урахуванням дня перерахування кредитних коштів та дня повернення кредиту.
Якщо позичальник не здійснив платіж (платежі) за графіком або здійснив його (їх) у меншому розмірі, ніж передбачено графіком, це закономірно призводить до нарахування процентів у більшому розмірі, тому що як вже було зазначено вище, проценти нараховуються щоденно на залишок заборгованості за тілом кредиту.
Для спростування позовних вимог позивача, сторона відповідача мала б надати суду докази здійснення всіх платежів за кредитним договором у розмірі та строк, відповідно до встановленого у п. 4.2.2. Кредитного договору графіку платежів, однак сторона відповідача таких доказів суду не надала.
Встановлення у Кредитному договору процентів, які нараховуються на залишок заборгованості за Кредитним договором, відповідає принципу свободи договору (який встановлений статтею 627 ЦК України). Уклавши Кредитний договір позичальник добровільно погодився з його умовами.
Особливості встановлення та нарахування процентів за кредитним договорами ТОВ «Бізнес Позика», а саме те, що проценти нараховуються кожен день на залишок заборгованості за кредитним договором, жодним чином не означає, що встановлені у кредитному договорі проценті ставки (процентна ставка) є начебто пенею.
Аналогічним чином встановлення за кредитними договорами ТОВ «Бізнес Позика» двох фіксованих процентних ставок, розмір яких протягом всього строку дії Кредитного договору є незмінним, а саме зниженої процентної ставки (яка застосовується коли позичальник здійснює платежі відповідно до графіку платежів) та стандартної процентної ставки (яка застосовується коли позичальник НЕ здійснює платежі відповідно до графіку платежів) жодним чином не означає, що стандартна процента ставка є начебто пенею або що кредитодавець начебто в односторонньому порядку вирішив змінити розмір процентної ставки за кредитним договором, оскільки дві фіксовані проценті ставки були встановлюються у кредитних договорах від самого початку.
Також звертають особливу увагу суду на те, що чинне національне законодавство не наділяє суд правом зменшення суми процентів за користування кредитом, які позичальник зобов`язаний сплатити відповідно до умов Кредитного договору та норм Цивільного кодексу України.
Посилання позичальників на загальний принцип «розумності та добросовісності» не є правовою підставою для зменшення суми процентів за користування кредитом, які позичальник зобов`язаний сплатити відповідно до умов Кредитного договору та норм Цивільного кодексу України, оскільки: 1) кредитодавець жодним чином не обмежував час на ознайомлення позичальника з умовами Кредитного договору та Правилами; 2) позичальник добровільно погодився з умовами Кредитного договору, а саме з розміром процентних ставок, порядком нарахування процентів на залишок заборгованості за кредитним договором тощо, та погодився його виконувати (що відповідає принципу свободи договору, який встановлений у статті 627 ЦК України). Якби позичальника не влаштовували умови Кредитного договору, він міг його просто не укладати; 3) протягом строку дії Кредитного договору та/або після його закінчення позичальник не звернувся із заявою про розірвання Кредитного договору та/або визнання Кредитного договору недійсним в цілому або його окремих частин.
До наступних висновків неодноразово приходили суди апеляційної інстанції у справах за позовами ТОВ «Бізнес Позика» про стягнення заборгованості за Кредитними договорами, скасовуючи рішення судів першої інстанції повністю або частково, які: 1. Неправомірно прийшли до висновку, що нараховані за Кредитним договором проценти є начебто неустойкою (пенею); 2. Неправомірно ототожнили проценти, які нараховуються протягом строку кредитування у відповідності до норм ЦК України в якості правомірної плати за користування кредитними коштами, наданими йому позивачем у відповідності до умов Кредитного договору (статті 1048 та 1056-1 ЦК України) та проценти, які нараховуються за порушення грошового зобов`язання, тобто у випадку, коли сума кредиту за Кредитним договором не повертається позичальником у визначений ним строк; 3. Неправомірно зменшили суму заборгованості позичальника за процентами, які були нараховані за Кредитним договором та підлягали стягненню з позичальника, посилаючись на принцип «добросовісності та несправедливості».
Відповідно до п. 2.1. Кредитного договору кредитодавець надає позичальнику грошові кошти в розмірі 11 000,00 грн. на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та комісію за надання кредиту у порядку та на умовах, визначених цим Договором та Правилами надання споживчих кредитів ТОВ «Бізнес Позика».
Комісія нараховується одноразово при видачі кредиту в дату видачі кредиту. Розмір комісії, встановлений цим пунктом Договору, залишається незмінним протягом усього строку (терміну) Договору.
Додаткові та/або супутні послуги за цим Договором відсутні, оскільки кредитодавець не надає додаткові та/або супутні послуги та не вимагає надання/отримання додаткових та/або супутніх послуг третіх осіб при отриманні позичальником кредиту.
Згідно з п. 4.2.2. Кредитного договору, сторони на момент укладення Договору встановили наступний графік платежів, припускаючи, що позичальник буде його дотримуватись і застосовуватиметься знижена процентна ставка.
Встановлений вищезазначеним пунктом Кредитного договору графік платежів чітко передбачає сплату відповідачем платежів на погашення заборгованості за тілом, процентами та комісією за надання кредиту.
Також обов`язок відповідача щодо сплати зокрема комісії за надання кредиту передбачений у Паспорті споживчого кредиту до Кредитного договору, де також викладений графік платежів за Кредитним договором, який чітко передбачає сплату відповідачем платежів на погашення заборгованості за тілом, процентами та комісією за надання кредиту.
Відповідно до п. 5.3. Кредитного договору, кредитодавець має право вимагати від позичальника повернення суми кредиту, сплати комісії, процентів, неустойки (штрафу) у разі її нарахування та виконання усіх інших зобов`язань, передбачених Договором.
Відповідач здійснював платежі за Кредитним договором знаючи про те, що вони будуть розподілятися зокрема на погашення його заборгованості за комісією за надання кредиту, та не заперечував проти цього протягом всього строку дії Кредитного договору.
Таким чином, зробивши часткову оплату з метою виконання умов Кредитного договору, відповідач вчинив конклюдентні дії щодо визнання факту укладення Кредитного договору і, відповідно, визнання правомірності вимог позивача щодо стягнення заборгованості за Кредитним договором, зокрема заборгованості за комісією за надання кредиту.
Умовами Кредитного договору укладеному між ТОВ «Бізнес Позика» та позичальником встановлена саме комісія за надання кредитних коштів, тому жодні «додаткові чи супутні банківські послуги» цією комісією не передбачені.
ТОВ «Бізнес Позика» є небанківською установою, яка правомірно встановила у своїх Кредитних договорах саме комісію за надання кредиту, а не комісію за обслуговування/користування кредиту.
Право небанківської установи ТОВ «Бізнес Позика» встановити у своїх Кредитних договорах саме комісію за надання кредиту прямо передбачено п. 4 ч. 1 ст. 1 та ч. 2 ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування» та Правилами розрахунку небанківськими фінансовими установи України загальної вартості кредиту для споживача та реальної процентної ставки за договором про споживчий кредит».
Вважають, що під час розгляду та вирішення цієї справи судом не мають братися до уваги правові висновки Верховного Суду щодо неправомірності встановлення у Кредитних договорах АТ КБ «Приват Банк» комісії за обслуговування та/або користування кредитом.
У Кредитних договорах АТ КБ «Приват Банк» комісія за обслуговування та/або користування кредитом встановлена не в самому Кредитному договорі, а в тарифах та умовах, які знаходяться виключно на веб-сайті банку.
Позичальник АТ КБ «Приват Банк», підписуючи Заяву-анкету про приєднання до публічної пропозиції на укладення Кредитного договору, не підписував тарифи та умови, у яких встановлена комісія за обслуговування та/або користування кредитом.
У Кредитних договорах ТОВ «Бізнес Позика» всі істотні умови Кредитного договору, тип кредиту, процентна ставка, комісія за надання кредиту, строк дії кредиту, графік платежів за кредитним договором тощо встановлені НЕ у Правилах надання кредитів, Паспорті споживчого кредиту (за споживчими кредитами) чи якихось «тарифах та умовах», а саме у Кредитному договорі, який позичальник уклав з ТОВ «Бізнес Позика» шляхом обміну електронними повідомленнями, та підписав за допомогою одноразового пароля-ідентифікатора у порядку, визначеному статтею 12 Законом України «Про електронну комерцію».
До позовної заяви був доданий детальний розрахунок заборгованості за Кредитним договором.
На початку розрахунку заборгованості зазначено ПІБ позичальника, номер кредитного договору, дата надання кредиту, сума наданого кредиту, відсоткова ставка за користування кредитом, валюта кредиту, дата розрахунку заборгованості.
У середній частині розрахунку заборгованості викладені таблиці із зазначенням наступної інформації:
Перша колонка - відповідний період (календарний день);
Друга колонка (горизонтальна) - розмір заборгованості за кредитним договором (із зазначенням окремо інформації щодо заборгованості за тілом кредиту, відсотками за користування кредитом та комісією, а також загальним розміром заборгованості за відповідний період (календарний день) та загалом (у самому кінці розрахунку заборгованості);
Третя колонка (горизонтальна) - розмір надходжень (платежів) за кредитним договором, які здійснював відповідач (із зазначенням окремо інформації щодо надходжень (платежів) за тілом кредиту, відсотками за користування кредитом та комісією, а також загальним розміром надходжень (платежів) за відповідний період (календарний день) та загалом (у самому кінці розрахунку заборгованості);
Четверта колонка (горизонтальна) - залишок заборгованості за кредитним договором (із зазначенням окремо інформації щодо залишку заборгованості за тілом кредиту, відсотками за користування кредитом та комісією, а також загальним розміром залишку заборгованості за відповідний період (календарний день) та загалом (у самому кінці розрахунку заборгованості).
У кінці розрахунку заборгованості зазначена поточна заборгованість клієнта, загальна заборгованість за кредитним договором станом на дату складання розрахунку заборгованості, в тому числі із зазначенням окремо заборгованості за тілом кредиту, заборгованості за відсотками за користування кредитом та заборгованості за комісією.
Вищезазначений розрахунок заборгованості ґрунтується на умовах кредитного договору та узгоджується з матеріалами справи.
Просять суд врахувати під час розгляду та вирішення справи ці додаткові пояснення разом з усіма додатками; позовні вимоги підтримують у повному обсязі (а.с.97-112).
16.03.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення в яких він вказав, що факт укладення кредитного договору ним не заперечується. Водночас вважає заявлений позивачем розмір заборгованості завищеним, зокрема в частині нарахованих штрафних санкцій та інших додаткових платежів.
Окремо звертає увагу суду на те, що ним вживалися заходи для добровільного врегулювання спору з позивачем.
Зокрема, позивачем раніше була надана акційна пропозиція щодо закриття кредитного договору шляхом сплати суми 8 250 грн., після чого залишок заборгованості підлягав списанню.
Отримавши зазначену пропозицію, він повідомив кредитора про готовність виконати зобов`язання у межах запропонованої суми. Однак з огляду на фактичні фінансові можливості запропонував здійснити оплату двома платежами, а саме: 4 125,00 грн. до 15.03.2026; 4 125,00 грн. до 31.03.2026.
Таким чином ним було підтверджено реальний намір добровільно врегулювати питання заборгованості.
Проте позивач відмовився від такого способу врегулювання спору та наполіг на одноразовій сплаті всієї суми, що фактично унеможливило виконання запропонованих умов.
Зазначені обставини свідчать про те, що відповідач не ухиляється від виконання зобов`язань та вживав заходів для мирного врегулювання спору до звернення до суду.
Враховуючи викладене, просив суд врахувати зазначені обставини при оцінці позовних вимог та розмірів заявленої до стягнення заборгованості, зокрема в частині штрафних санкцій та інших додаткових нарахувань.
Відповідно до практики Верховного Суду при вирішенні спорів щодо стягнення заборгованості за кредитними договорами суд має оцінювати співмірність заявлених до стягнення штрафних санкцій наслідкам порушення зобов`язання.
У даній справі розмір нарахованих штрафних санкцій та інших додаткових платежів суттєво перевищує розмір основного боргу за кредитом, що свідчить про їх неспівмірність.
Враховуючи викладене, просить суд при ухваленні рішення застосувати положення статті 551 Цивільного кодексу України та зменшити розмір штрафних санкцій до справедливого та співмірного рівня (а.с.116-117).
17.03.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення в яких вказав, що копії поданих ним процесуальних документів (відзив, заперечення, додані докази) були направлені позивачу на його офіційну електронну адресу.
Обставини щодо надання позивачем акційної пропозиції про закриття заборгованості за сумою 8 250,00 грн. вже викладались ним у раніше поданих до суду документах, разом із підтверджуючими доказами (скріншоти електронного листування).
Зокрема, позивач пропонував закриття кредитного договору шляхом сплати 8 250,00 грн. одним платежем із подальшим списанням залишку заборгованості.
Він, у свою чергу, погодився із зазначеною сумою як із реальною для врегулювання спору, однак у зв`язку з обмеженими фінансовими можливостями запропонував здійснити оплату двома платежами у короткий строк.
Вважає, що таким чином, з його боку було підтверджено добросовісний намір виконати зобов`язання та врегулювати спір у досудовому порядку.
Разом з тим, позивач відмовився від запропонованого варіанту оплати частинами, наполягаючи виключно на одноразовій сплаті всієї суми, що фактично унеможливлює виконання запропонованих умов.
Вважає, що сам факт надання позивачем пропозиції щодо повного закриття зобов`язання за сумою 8 250,00 грн. свідчить про те, що заявлена у позові сума заборгованості є завищеною та співмірною.
Враховуючи викладене, а також положення статті 551 Цивільного кодексу України та практику Верховного Суду щодо необхідності дотримання принципу співмірності відповідальності, просить суд врахувати вищезазначені обставини; зменшити розмір штрафних санкцій та інших додаткових нарахувань; визначити справедливий та співмірний розмір заборгованості (а.с.126).
19.03.2026 до суду від представника позивача ТОВ «Бізнес Позика» надійшли додаткові пояснення в яких представник вказав, що у відзиві на позовну заяву сторона відповідача не заперечує наступних юридичних фактів: укладення Кредитного договору з позивачем; отримання кредитних коштів за Кредитним договором; здійснення платежів за Кредитним договором; наявність заборгованості за Кредитним договором.
Заборгованість відповідача за Кредитним договором та позовні вимоги позивача у даній справі становлять 21 090,00 грн., що складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту - 3 970,00 грн.; суми прострочених платежів по процентах - 10 780,00 грн.; суми заборгованості по відсотках відповідно до ст. 625 ЦКУ - 5 280,00 грн.; суми прострочених платежів за комісією - 1 060,00 грн.
Сам по собі факт того, що в особистому кабінеті на веб-сайті кредитодавця позичальник може скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму, жодним чином не означає, що заборгованість позичальника начебто становить меншу суму, ніж заявлена в позовних вимогах.
Позичальник може або скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму або сплатити всю суму позовних вимог, які становлять 21 090,00 грн. заборгованості за Кредитним договором та судовий збір у розмірі 2 662,40 грн.
Просять суд долучити ці додаткові пояснення разом з усіма додатками до матеріалів справи; врахувати під час розгляду та вирішення справи ці додаткові пояснення разом з усіма додатками; врахувати, що чинне законодавство не наділяє суд правом на зменшення правомірно нарахованих процентів за Кредитним договором з посиланням на загальний принцип «добросовісності та розумності», оскільки відповідно до наведеної практики Верховного Суду суд може зменшити лише розмір нарахованої неустойки (у формі пені та штрафів), але не розмір нарахованих процентів (а.с.128-129).
15.04.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення в яких вказано, що він не заперечує факту укладення кредитного договору та отримання кредитних коштів, однак не погоджується із розміром заявленої до стягнення заборгованості, оскільки вона є явно неспівмірною та значно перевищує фактично отримані кошти.
Позивач самостійно неодноразово пропонував мені врегулювати заборгованість шляхом сплати значно меншої суми, а саме 8 250,00 грн., що підтверджується наданими суду доказами (листуванням).
У свою чергу, він добросовісно погодився на зазначену суму та запропонував здійснити оплату двома платежами у зв`язку з обмеженими фінансовими можливостями, однак позивач безпідставно відмовив у такому варіанті врегулювання.
Крім того, вже після цього позивач продовжував надсилати нові пропозиції щодо врегулювання заборгованості на суми, менші за заявлені у позові, що свідчить про відсутність об`єктивної обґрунтованості розміру позовних вимог.
Таким чином, поведінка позивача підтверджує, що заявлена до стягнення сума не є реальною заборгованістю, а носить характер завищених нарахувань, які не відповідають принципам розумності та справедливості.
Він не ухилявся від виконання зобов`язань та вживав заходів для мирного врегулювання спору, що свідчить про його добросовісність як сторони правовідносин.
Просить суд врахувати викладені обставини при розгляді справи; критично оцінити розмір заявленої позивачем заборгованості; у разі задоволення позову зменшити розмір нарахованих штрафних санкцій та інших платежів як неспівмірних (а.с.139).
Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 15.04.2026 витребувано повторно від АТ «ПУМБ» (код ЄДРПОУ 14282829, юридична адреса: вул. Андріївська, 4, м. Київ, 04070) письмові докази, які становлять банківську таємницю, а саме: виписки по рахунку № НОМЕР_4 до якого випущено банківську платіжну картку № НОМЕР_2 , яка відкрита до вказаного рахунку на ім`я ОСОБА_1 за період з 26.06.2025 по 16.10.2025 у письмовому (паперовому) вигляді (а.с.141-142).
17.04.2026 до суду від представника позивача ТОВ «Бізнес Позика» надійшли додаткові пояснення в яких вказано, що у відзиві на позовну заяву сторона відповідача не заперечує наступних юридичних фактів: укладення Кредитного договору з позивачем; отримання кредитних коштів за Кредитним договором; здійснення платежів за Кредитним договором; наявність заборгованості за Кредитним договором.
Заборгованість відповідача за Кредитним договором та позовні вимоги позивача у даній справі становлять 21 090,00 грн., що складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту - 3 970,00 грн.; суми прострочених платежів по процентах - 10 780,00 грн.; суми заборгованості по відсотках відповідно до ст. 625 ЦКУ - 5 280,00 грн.; суми прострочених платежів за комісією - 1 060,00 грн.
Сам по собі факт того, що в особистому кабінеті на веб-сайті кредитодавця позичальник може скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму, жодним чином не означає, що заборгованість позичальника начебто становить меншу суму, ніж заявлена в позовних вимогах.
ТОВ «Бізнес Позика» всім позичальникам регулярно надає акційні пропозиції задля швидшого вирішення питання з простроченою заборгованістю. Надання акційних пропозицій є виключно жестом доброї волі зі сторони кредитодавця.
Позичальник може або скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму або сплатити всю суму позовних вимог, які становлять 21 090,00 грн. заборгованості за Кредитним договором та судовий збір у розмірі 2 662,40 грн.
Просять суд долучити ці додаткові пояснення разом з усіма додатками до матеріалів справи; врахувати під час розгляду та вирішення справи ці додаткові пояснення разом з усіма додатками; врахувати, що чинне законодавство не наділяє суд правом на зменшення правомірно нарахованих процентів за Кредитним договором з посиланням на загальний принцип «добросовісності та розумності», оскільки відповідно до наведеної практики Верховного Суду суд може зменшити лише розмір нарахованої неустойки (у формі пені та штрафів), але не розмір нарахованих процентів (а.с.143-144).
20.04.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення в яких вказав, що у доповнення до раніше поданих пояснень повідомляє, що позивач у своїх поясненнях зазначає про так звані «акційні пропозиції», які є виключно жестом доброї волі. Разом з тим, сам факт надання позивачем неодноразових пропозицій щодо погашення заборгованості у значно меншому розмірі (зокрема 8 250,00 грн. та 12 500,00 грн.), свідчить про неспівмірність заявленої до стягнення суми у розмірі 21 090,00 грн. Вказані обставини підтверджують можливість врегулювання спору на значно меншу суму, а також свідчать про відсутність об`єктивної необхідності стягнення всієї заявленої позивачем суми (а.с.149).
06.05.2026 до суду від АТ «ПУМБ» надійшли витребовувані документи (а.с.155-171).
11.05.2026 до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшли додаткові пояснення в яких вказав, що він не заперечує факту укладення кредитного договору та отримання кредитних коштів, однак не погоджується із розміром заявленої до стягнення заборгованості та вважає її явно завищеною і неспівмірною.
З матеріалів справи та поданих доказів вбачається, що позивач неодноразово самостійно пропонував врегулювання спору шляхом сплати значно меншої суми, ніж заявлена у позові, зокрема 8 250,00 грн. та 12 530,00 грн.
У свою чергу, він не ухилявся від виконання зобов`язань та неодноразово висловлював готовність до добровільного врегулювання спору і погашення заборгованості, у тому числі шляхом поетапної оплати з урахуванням його фінансового стану.
Вважає, що вказані обставини свідчать про неспівмірність заявлених позовних вимог та необхідність критичної оцінки судом розміру додаткових нарахувань.
Просить суд врахувати його добросовісну поведінку, спроби мирного врегулювання спору та принципи розумності і справедливості при вирішенні даної справи. У разі задоволення позову просить суд зменшити розмір додаткових нарахувань, штрафних санкцій та інших платежів до справедливого і співмірного розміру (а.с.173).
14.05.2026 до суду від представника позивача ТОВ «Бізнес Позика» надійшли додаткові пояснення в яких вказав, що у відзиві на позовну заяву сторона відповідача не заперечує наступних юридичних фактів: укладення Кредитного договору з позивачем; отримання кредитних коштів за Кредитним договором; здійснення платежів за Кредитним договором; наявність заборгованості за Кредитним договором.
Заборгованість відповідача за Кредитним договором та позовні вимоги позивача у даній справі становлять 21 090,00 грн., що складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту - 3 970,00 грн.; суми прострочених платежів по процентах - 10 780,00 грн.; суми заборгованості по відсотках відповідно до ст. 625 ЦКУ - 5 280,00 грн.; суми прострочених платежів за комісією - 1 060,00 грн.
Сам по собі факт того, що в особистому кабінеті на веб-сайті кредитодавця позичальник може скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму, жодним чином не означає, що заборгованість позичальника начебто становить меншу суму, ніж заявлена в позовних вимогах.
ТОВ «Бізнес Позика» всім позичальникам регулярно надає акційні пропозиції задля швидшого вирішення питання з простроченою заборгованістю. Надання акційних пропозицій є виключно односторонньою поступкою зі сторони кредитодавця, яка має на меті зменшення кількості проблемних заборгованостей.
Позичальник може або скористатися умовами акційної пропозиції та закрити кредит за меншу суму або сплатити всю суму позовних вимог, які становлять 21 090,00 грн. заборгованості за Кредитним договором та судовий збір у розмірі 2 662,40 грн.
Просять суд долучити ці додаткові пояснення разом з усіма додатками до матеріалів справи; врахувати під час розгляду та вирішення справи ці додаткові пояснення разом з усіма додатками; врахувати, що чинне законодавство не наділяє суд правом на зменшення правомірно нарахованих процентів за Кредитним договором з посиланням на загальний принцип «добросовісності та розумності», оскільки відповідно до наведеної практики Верховного Суду суд може зменшити лише розмір нарахованої неустойки (у формі пені та штрафів), але не розмір нарахованих процентів (а.с.174-175).
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в додаткових поясненнях просила розглянути справу за відсутності їх представника, заявлені вимоги підтримують в повному обсязі (а.с.175-зворот).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду клопотання з проханням розглянути справу без його участі, врахувати його письмові пояснення, позовні вимоги не визнає в повному обсязі (а.с.153).
Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, відзив, додаткові пояснення, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 26.06.2025 між ТОВ «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 укладено договір № 153630-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма) шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Даний договір підписаний електронними підписами з одноразовим ідентифікатором UA-0856 (п. 12 договору) (а.с.18-27).
ТОВ «Бізнес Позика» 26.06.2025 направлено відповідачу пропозицію (оферту) укласти Договір про надання кредиту № 153630-КС-003 (Споживчий кредит. Електронна форма). 26.06.2025 ОСОБА_1 прийняв (акцепт) пропозиції (оферти) укласти Договір про надання кредиту № 153630-КС-003 (Споживчий кредит. Електронна форма), на умовах визначених офертою (а.с.28-38, 39-48).
Відповідно до п. 2.1 договору № 153630-КС-003 від 26.06.2025, ТОВ «Бізнес Позика» надає позичальнику кредит в розмірі 11 000,00 грн. на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та комісію у порядку та на умовах, визначених цим Договором та Правилами надання споживчих кредитів ТОВ «Бізнес позика».
Відповідно до п.2.3 договору, строк на який надається кредит 16 тижнів.
Згідно з п.2.4 договору, стандартна процентна ставка за кредитом: в день 1%, фіксована. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку (терміну) договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку.
Відповідно до п.2.5 договору, комісія за видачу кредиту 2 200,00 грн. Комісія нараховується одноразово при видачі кредиту в дату видачі кредиту.
Відповідно до п.2.8 договору, строк дії договору: до 16.10.2025.
Відповідно до п.2.9 договору, орієнтовна загальна вартість наданого кредиту: 22 378,15 грн.
Відповідно до п.2.10 договору, загальні витрати за кредитом: 11 378,15 грн.
Відповідно до п.2.11 договору, орієнтовна реальна річна процентна ставка: дев`ять тисяч сімсот сорок чотири цілих тридцять п`ять сотих процентів.
Пунктом 4.2.2. договору встановлений графік платежів, які припускаючи, що позичальник буде його дотримуватись і застосовуватиметься знижена процентна ставка. Усього 8 періодів з 10.07.2025 по 10.10.2025, розраховано суму процентів за користування кредитом, суму часткового платежу основної суми та суму комісії за надання кредиту у кожному періоді. Згідно графіку проценти за користування кредитом усього: 9 033,60 грн., частковий платіж основної суми, усього: 11 000,00 грн., комісія за надання кредиту, усього: 2 200,00 грн., загальний платіж, усього: 22 233,60 грн.
Згідно з п. 5.2.3 договору, позичальник зобов`язався повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та інші платежі, передбачені Договором, до закінчення строку (терміну) дії Договору.
Згідно положень п. 11.3.1 договору, позичальник підтвердив, що до укладання договору уважно ознайомився з текстом цього договору та правилами, а також отримав від кредитодавця інформацію, надання якої передбачено чинним законодавством України, зокрема, частиною другою та п`ятою статті 7 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові компанії» та статтями 9, 25 Закону України «Про споживче кредитування» на вебсайті кредитодавця, що забезпечує вірне розуміння позичальником суті фінансової послуги без нав`язування її придбання.
Відповідно до паспорта споживчого кредиту, тип кредиту: кредит; сума/ліміт кредиту: 11 000,00 грн.; строк кредитування: 113 днів (16 тижнів); спосіб надання кредиту: безготівковим шляхом протягом 3 робочих днів; комісія за надання кредиту: 2 200,00 грн.; загальні витрати за кредитом: 11 378,15 грн.; орієнтовна загальна вартість кредиту для позичальника за весь строк користування кредитом (у т.ч. тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 22 378,15 грн.; реальна річна процентна ставка, відсотків річних: 9 744,35. Також паспорт кредиту містить графік платежів та відомості про наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про надання кредиту (а.с.15-17).
ТОВ «Бізнес Позика» свої зобов`язання за Договором виконало та надало відповідачу грошові кошти в розмірі 11 000,00 грн. шляхом перерахування на банківську картку позичальника № НОМЕР_2 (котрий позичальником вказано при заповнені анкетних даних в особистому кабінеті), що підтверджується анкетою клієнта (а.с.50).
З Візуальної форми послідовності дій клієнта ТОВ «Бізнес Позика» вбачається послідовність дій ОСОБА_1 в ІТС товариства на сайті https://my.bizpozyka.com 26.06.2025 щодо укладення Договору про надання кредиту № 153630-КС-003 (а.с.49).
Відповідно до підтвердження щодо здійснення переказу грошових коштів ТОВ «ПрофітГід», в рамках договору про надання фінансових платіжних послуг з переказу коштів № ПГ-5 від 04.11.2020 та на підставі платіжної інструкції (замовлення) відправника, ТОВ «ПрофітГід» було здійснено наступний успішний переказ грошових коштів на рахунок отримувача: номер платіжної інструкції - e5cb4612-5289-11f0-b90e-000c29d57ed2_1; платник: ТОВ «Бізнес Позика»; номер транзакції - 45094-12943-83073; дата/час здійснення переказу коштів - 26.06.2025 15:34; сума переказу - 11 000,00 грн.; номер платіжної картки отримувача - НОМЕР_5 ; емітент платіжної картки отримувача - PUMB (FIRST UKRAINIAN INTERNATIONAL BANK); код авторизації 813586; код RRN - 517715978640; призначення переказу: перерахування коштів ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_3 зг. до кредитного дог. № 153630-КС-003 від 26.06.2025 Без ПДВ (а.с.51).
Згідно з інформацією АТ «ПУМБ» № КНО-07.8.5/7286БТ від 30.04.2026, в банку на ім`я ОСОБА_1 була випущена банківська платіжна картка НОМЕР_2 до рахунку № НОМЕР_4 у гривні (а.с.155).
Відповідно до виписки АТ «ПУМБ» по рахунку № НОМЕР_4 ОСОБА_1 за період з 26.06.2025 по 16.10.2025, 26.06.2025 вбачається операція зарахування коштів в сумі 11 000,00 грн. (а.с.156-171).
Згідно з розрахунком заборгованості за кредитним договором № 153630-КС-003 від 26.06.2025, ОСОБА_1 має заборгованість станом на 19.02.2026 у сумі 21 090,00 грн., з яких: 3 970,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 780,00 грн. - заборгованість по відсотках; 1 060,00 грн. - заборгованість по комісії; 5 280,00 грн. - заборгованість по відсотках за ст. 625 ЦКУ (а.с.12-13).
Відповідно до довідки про стан заборгованості, ОСОБА_1 за договором № 153630-КС-003 про надання кредиту від 26.06.2025 станом на 19.02.2026 має заборгованість в розмірі 21 090,00 грн., яка складається з: 3 970,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 780,00 грн. - заборгованість по відсотках; 1 060,00 грн. - заборгованість по комісії; 5 280,00 грн. - заборгованість по штрафам (а.с.14).
У зв`язку з невиконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за кредитним договором № 153630-КС-003 від 26.06.2025 утворилась заборгованість в сумі 21 090,00 грн., з яких: 3 970,00 грн. - заборгованість за кредитом; 10 780,00 грн. - заборгованість по відсотках; 1 060,00 грн. - заборгованість по комісії; 5 280,00 грн. - заборгованість по відсотках за ст. 625 ЦКУ, яка заявлена позивачем до стягнення.
Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд виходить з наступних мотивів.
Згідно з ч. 1, ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно з частиною 1 статті 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Частиною 1 статті 205 ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з частиною 1 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України, відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Статтею 628 ЦК України визначено зміст договору, який становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України).
Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.
Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України).
Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію».
Електронний договір домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі (пункт 5 частини 1 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»).
Електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 5 частини 1 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»).
За змістом частин 3, 4, 6 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.
Відповідно до частини 12 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.
Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства.
Пропозиція укласти електронний договір (оферта) або електронний договір повинні містити інформацію щодо можливості отримання стороною такої пропозиції або договору у формі, що унеможливлює зміну змісту.
У разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.
Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.
Інформаційна система суб`єкта електронної комерції, який пропонує укласти електронний договір, має передбачати технічну можливість особи, якій адресована така пропозиція, змінювати зміст наданої інформації до моменту прийняття пропозиції.
Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 36 КПК України та ст. 79 КАС України.
За змістом ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання:
електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину;
електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом;
аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.
Верховний Суд у постанові від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19 вказав, що важливо розуміти в якому конкретному випадку потрібно створювати електронний договір у вигляді окремого електронного документа, а коли досить висловити свою волю за допомогою засобів електронної комунікації. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом. Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 26.06.2025 між ТОВ «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 укладено договір № 153630-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма), у формі електронного документу, який було підписано з використанням позичальником ОСОБА_1 електронного підпису одноразовим ідентифікатором UA-0856.
Так, для укладення кредитного договору та його підписання ОСОБА_1 було вчинено наступні для цього дії: вхід в особистий кабінет, передача інформації обраних клієнтом умов кредиту, підписання паспорта споживчого кредиту та інформаційного повідомлення, запит на відправку шаблону акцепту, підписання договору клієнтом (а.с.49).
Оскільки без здійснення вказаних дій відповідачем кредитний договір не був би укладений сторонами, суд дійшов висновку, що цей правочин відповідно до Закону України «Про електронну комерцію» вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі, та укладення цього договору у запропонованій формі відповідало внутрішній волі відповідача, за яким з рахунку ТОВ «Бізнес Позика» перераховано кошти шляхом безготівкового переказу на рахунок платіжної картки НОМЕР_5 , зареєстрованої останнім у особистому кабінеті на сайті https://my.bizpozyka.com.
Отже, з досліджених судом доказів встановлено, що між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору, який оформлений в електронній формі з використанням одноразового ідентифікатора, і такі дії сторін відповідають приписам чинного законодавства.
Оскільки даний договір укладено за допомогою інформаційно-телекомунікаційної системи товариства, доступ до якої забезпечується споживачу через веб-сайт, та ОСОБА_1 підписав його електронним підписом одноразовим ідентифікатором, то без отримання відповідного ідентифікатора на номер мобільного телефону, який ним особисто зазначений, без здійснення входу до інформаційно-телекомунікаційної системи товариства, такий договір не був би укладений.
Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 07 жовтня 2020 року у справі № 132/1006/19 (провадження № 61-1602св20), від 28 квітня 2021 року у справі № 234/7160/20 (провадження № 61-2903св21), від 01 листопада 2021 року у справі №234/8084/20 (провадження № 61-2303св21), від 14 червня 2022 року у справі № 757/40395/20 (провадження № 61-16059св21), від 08 серпня 2022 року у справі № 234/7298/20 (провадження № 61-2902св21).
Отже, факт укладення договору між ТОВ «Бізнес Позика» та ОСОБА_1 підтверджується достатніми та належними доказами, наданими позивачем.
Відповідно до договору № 153630-КС-003 від 26.06.2025 та анкети клієнта, позичальником вказано реквізити належного йому електронного платіжного засобу для перерахування коштів за договором: 5355-2800-4587-1686 (а.с.27, 50).
Виконання ТОВ «Бізнес Позика» взятих на себе зобов`язань по договору з перерахування та отримання позичальником кредитних коштів в сумі 11 000,00 грн. на картку НОМЕР_2 підтверджується підтвердженням щодо здійснення переказу грошових коштів ТОВ «ПрофтГід» (а.с.51).
Також, з відповіді АТ «ПУМБ» № КНО-07.8.5/7286БТ від 30.04.2026 встановлено, що на ім`я ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) в банку було випущено банківську картку НОМЕР_2 , на яку були зараховані кошти 26.06.2025 в сумі 11 000,00 грн. (а.с.155-171).
Крім того, самим відповідачем ОСОБА_1 у його відзиві та додаткових поясненнях не заперечується факту укладення кредитного договору та отримання від ТОВ «Бізнес Позика» грошових коштів у сумі 11 000,00 грн. в якості кредиту.
У свою чергу, доказів того, що персональні дані відповідача (копія паспорта громадянина України, РНОКПП, реквізити банківської картки, на яку кредитором здійснено перерахування позичених грошових коштів, номер телефону), були використані неправомірно для укладення кредитного договору від його імені, до суду не надано. Також слід звернути увагу на те, що відповідач до правоохоронних органів із відповідною заявою щодо вчинення відносно нього шахрайських дій не звертався, як і не оскаржував правомірність укладеного договору.
Крім того суд зазначає, що враховуючи умови надання кредитних коштів, саме боржник має доступ до свого рахунку, і він має можливість надати суду виписку з свого рахунку в підтвердження відсутності надходження коштів від кредиторів на виконання укладеного договору.
Також суд зауважує, що укладений договір № 153630-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма) від 26.06.2025, підписаний сторонами та містить всі істотні умови договору та терміни повернення кредиту (користування ним).
Частиною першою статті 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Як вже було встановлено судом, договір № 153630-КС-003 про надання кредиту (Споживчий кредит. Електронна форма) від 26.06.2025 підписаний сторонами, які досягли згоди з усіх істотних умов договору, мали необхідний обсяг цивільної дієздатності, а їх волевиявлення було вільним і відповідало їхній внутрішній волі; боржник на момент укладення договору не заявляв додаткових вимог щодо його умов та в подальшому договір виконував.
Кредитний договір містить повну інформацію щодо умов кредитування, а саме щодо суми та періоду надання кредиту (пункт 2.1, 2.3 Договору) і розміру процентної ставки (пункт 2.4 Договору), порядку надання і погашення кредиту, відповідальності за порушення умов договору.
Враховуючи зміст кредитного договору, слід дійти висновку, що ОСОБА_1 з моменту підписання цього договору був обізнаний щодо оплатності наданого кредиту, а також щодо свого обов`язку вносити плату за користування кредитом, розміру процентів, порядку їх сплати та відповідальності за прострочення погашення кредиту.
В правових позиція Верховного Суду зазначено про відсутність підстав для визнання договорів недійсними, зокрема, пунктів договору щодо нарахування процентів за користування кредитом та відсутність порушень зі сторони кредитодавця вимог ЗУ «Про захист прав споживачів», які укладені відповідно до ЗУ «Про електронну комерцію», що відображено в постановах від 12.01.2022 у справі № 524/5556/19, від 07.10.2020 у справі № 127/33824/19, від 09.09.2020 у справі № 732/670/19, від 28.04.2021 у справі № 234/7160/20, від 10.06.2021 у справі № 234/7159/20, від 18.06.2021 у справі № 234/8079/20.
Волевиявлення сторони щодо підписання договору свідчить, що особа, яка погоджується укласти договір, отримала всі необхідні відомості для прийняття рішення про погодження умов договору.
Відповідачем підписано вказаний кредитний договір, а відтак, останній погодився з визначеними договором умовами та розумів наслідки невиконання його положень.
Статтею 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину, яка означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
У разі не спростування презумпції правомірності договору, зокрема в частині умов щодо нарахування відсотків, всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Таким чином, вказані нарахування процентів за користування кредитом відповідають умовам укладеного між сторонами договору та зазначеним нормам права.
Статтею 18 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено підстави визнання недійсними умов договорів, що обмежують права споживача.
Передбачено, що продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Якщо положення договору визнано несправедливим, включаючи ціну договору, таке положення може бути змінено або визнано недійсним.
Однак, у справі не встановлено, що ТОВ «Бізнес Позика» приховало від позичальника об`єктивну інформацію щодо сукупної вартості кредиту. Розмір процентів за користування кредитними коштами сторонами договору визначено за спільною згодою, що відповідає принципу свободи договору, закріпленому ст. 627 ЦК України.
Із наданих сторонами доказів вбачається, що боржником здійснювалось погашення заборгованості за договором № 153630-КС-003 про надання кредиту не в повному обсязі, чим порушено зобов`язання встановлені договором, що призвело до подорожчання кредиту, оскільки відсоткова ставка в розмірі 1% нараховувалась за кожен день користування кредитом на залишок заборгованості, відповідно до п. 2.4 договору.
В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 на виконання кредитного договору здійснював часткове погашення заборгованості, а саме: 11.07.2025 - 3 010,00 грн., 29.11.2025 - 7 030,00 грн.
Сторонами не заперечується, що ОСОБА_1 здійснив часткове погашення заборгованості за кредитним договором № 153630-КС-003 від 26.06.2025.
Суд вважає, що проведений позивачем розрахунок є належним, оскільки повністю відповідає та узгоджується з умовами кредитного договору № 153630-КС-003 від 26.06.2025 та не спростований відповідачем. Проценти за користування кредитом за відсотковою ставкою в розмірі 1% в день нараховані позивачем за 113 календарних днів, тобто по 16.10.2025 (останній день дії договору). Після закінчення строку дії договору (06.03.2025) сума заборгованості не змінювалася. Також в розрахунку заборгованості враховано часткову сплату заборгованості по кредиту в сумі 7 030,00 грн. і розмір заборгованості відповідача по тілу кредиту складає 3 970,00 грн. та враховано сплату відсотків у розмірі 1 650,00 грн., залишок заборгованості по відсотках - 10 780,00 грн.
Нарахування відсотків позивачем правомірно здійснювалось відповідно до п. 2.4 договору. Протягом строку кредитування, плата за користування кредитом нараховувалась на залишок заборгованості по кредиту, розмір якої був більшим, ніж зазначено у графіку платежів, з огляду на неналежне виконання зобов`язань відповідачем.
Заперечуючи проти розрахунку та розміру заборгованості по відсоткам, відповідачем не надано доказів щодо неправильності розрахунку наданого позивачем, своїх розрахунків не наведено та не надано належних, достатніх та допустимих доказів факту виконання умов договору.
Крім того, суд зазначає, що Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», який набрав чинності 24.12.2023, до ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування» доповнено частиною 5, згідно з якою у кредиті для споживача максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1%.
Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування», обчислення реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки має базуватися на припущенні, що договір про споживчий кредит залишається дійсним протягом погодженого строку та що кредитодавець і споживач виконають свої обов`язки на умовах та у строки, визначені в договорі.
Якщо договір про споживчий кредит містить умови, що дозволяють зміну процентної ставки або інших платежів за послуги кредитодавця, включених до загальних витрат за споживчим кредитом при обчисленні реальної річної процентної ставки та денної процентної ставки, і така зміна не може бути визначена на момент обчислення, реальна річна процентна ставка та денна процентна ставка обчислюються на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуги кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит.
Частиною 4 вказаної статті передбачено, що денна процентна ставка розраховується у процентах за формулою:
ДПС = (ЗВСК/ЗРК) / t х 100%, де
ДПС - денна процентна ставка;
ЗВСК - загальні витрати за споживчим кредитом;
ЗРК - загальний розмір кредиту;
t - строк кредитування у днях.
Максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1% (частина 5 статті 8 Закону України «Про споживче кредитування»).
Пунктом 17 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», установити, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати:
протягом перших 120 днів - 2,5%;
протягом наступних 120 днів - 1,5%.
Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» набрав чинності 24.12.2023.
Отже, наведені норми, які регулюють питання споживчого кредитування, передбачають, що починаючи з 24 грудня 2023 року денна ставка має бути не більше 2,5%, з 22 квітня 2024 року не більше 1,5%, а з 19 серпня 2024 року не більше 1%.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем при нарахуванні відсотків не було порушено вимог Закону України «Про споживче кредитування» та нарахування було здійснено за узгодженими сторонами відсотками.
Щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по комісії за надання кредиту, суд зазначає наступне.
За змістом Договору № 153630-КС-003 ОСОБА_1 погодив комісію за надання кредиту в розмірі 2 200,00 грн, засвідчивши це своїм електронним підписом одноразовим ідентифікатором.
Відповідно до п. 2.5. Кредитного договору комісія за видачу кредиту становить 2 200,00 грн. Комісія нараховується одноразово при видачі кредиту в дату видачі кредиту. Розмір комісії, встановлений цим пунктом договору, залишається незмінним протягом усього строку (терміну) договору. Встановлений договором розмір комісії не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування», до загальних витрат за споживчим кредитом включаються, зокрема, комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо.
Закон України «Про споживче кредитування» передбачає право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за надання та обслуговування кредиту.
Комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше одного разу на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Законом України «Про споживче кредитування» щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до ч. 1 та 2 ст. 11, ч. 5 ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування».
Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2023 року у справі № 204/224/21 (провадження №61-4202сво22).
Таким чином, виходячи з аналізу вимог п. 4 ч. 1 ст. 1, ч. 2 ст. 8, ч. 1 ст. 1, ст. 47 Закону України «Про банки і банківську діяльність», роз`яснень Великої Палати Верховного Суду щодо застосування ст. 11 Закону України «Про споживче кредитування», які викладені у постанові від 13 липня 2022 року по справі №496/3134/19 така форма витрат, як комісія за надання кредиту існує на законодавчому рівні, визначається кожним банком (фінансовою установою) індивідуально та затверджується внутрішніми актами.
Спеціальним законодавством України прямо визначені легальні можливості позивача як включати до тексту кредитних договорів із споживачами умови щодо нарахування комісії, так і в подальшому нараховувати її, а також витребувати суму несплаченої вищевказаної комісії від відповідача (в т.ч. і в судовому порядку).
Тобто, сторони кредитного договору погодили сплату комісії за надання кредиту в розмірі 2 200,00 грн., що не суперечить наведеним вище вимогам закону, тому, підстав для визнання умови договору про сплату комісії за надання кредиту нікчемною, немає.
Позивачем в розрахунку заборгованості враховано також часткову сплату заборгованості по комісії та вірно визначено залишок заборгованості по комісії в розмірі 1 060,00 грн., який підлягає стягненню з відповідача.
Щодо стягнення заборгованості за відсотками відповідно до ст. 625 ЦКУ, суд зазначає наступне.
Відповідно до положень статті 549 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Як вбачається з позовної заяви та розрахунку заборгованості, позивачем ТОВ «Бізнес Позика» до відповідача було застосовано нарахування відсотків за ст. 625 ЦК України у зв`язку з виникненням простроченої заборгованості та нараховано відсотків у розмірі 5 280,00 грн.
Відповідно до пункту 18 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України, який доповнений Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану», який набрав чинності 17 березня 2022 року, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався і який безперервно триває з 24.02.2022 до теперішнього часу.
Верховний Суд вже робив висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (постанова Верховного Суду від 06 вересня 2023 року у справі № 910/8349/22); на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (постанова Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року у справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23)).
Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється:
(1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування;
(2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі, договір про споживчий кредит;
(3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Отже до спірних правовідносин підлягають застосуванню вимоги пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України.
Позивачем до розрахунку заборгованості було включено заборгованість за процентами відповідно до ст. 625 ЦК України на суму 5 280,00 грн, яка, в силу вказаного вище, підлягає списанню кредитодавцем. Тому розмір заборгованості, про яку заявлено позивачем, слід зменшити на суму неправомірно нарахованих процентів.
Крім того, з наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що ОСОБА_1 було сплачено 11.07.2025 в рахунок погашення заборгованості 3 010,00 грн., з них 220,00 грн. позивачем було зараховано на погашення заборгованості за відсотками відповідно до ст. 625 ЦКУ.
Оскільки нарахування відсотків відповідно до ст. 625 ЦКУ під час дії воєнного стану не допускається, тому, сплачену суму коштів в розмірі 220,00 грн. слід зарахувати в якості погашення заборгованості за кредитним договором та зменшити розмір заборгованості ОСОБА_1 по відсотках до 10 560,00 грн. (10 780,00 грн. - 220,00 грн.).
Таким чином, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи, що отримані та використані відповідачем кредитні кошти в добровільному порядку позивачу не повернуті, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з боржника ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № 153630-КС-003 від 26.06.2025 в розмірі 15 590,00 грн., яка складається з заборгованості по тілу кредиту в сумі 3 970,00 грн., заборгованості по відсоткам у сумі 10 560,00 грн. та комісії в сумі 1 060,00 грн.
В іншій частині позовних вимог слід відмовити.
У відповідності до п. 1 ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача.
При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2 662,40 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 5692 від 02.03.2026 (а.с.1).
Позовні вимоги позивача задоволені на 73,92% (15 590,00 грн. х 100 : 21 090,00 грн.).
Тому, з урахуванням вимог ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача ТОВ «Бізнес Позика» судові витрати по справі, які складаються з судового збору у розмірі пропорційно задоволених вимог, а оскільки позов задоволено на 73,92%, судовий збір слід стягнути в розмірі 1 968,05 грн. (2 662,40 грн. х 73,92%).
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 81, 141, 263-265, 268, 273, 274, 354, 355 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» заборгованість за договором № 153630-КС-003 про надання кредиту від 26.06.2025, що становить 15 590,00 грн. (п`ятнадцять тисяч п`ятсот дев`яносто гривень, 00 копійок), яка складається з: суми прострочених платежів по тілу кредиту - 3 970,00 грн., суми прострочених платежів по процентах - 10 560,00 грн., сума прострочених платежів за комісією - 1 060,00 грн.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» понесені судові витрати в розмірі 1 968,05 грн. (одна тисяча дев`ятсот шістдесят вісім гривень, 05 копійок).
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного тексту рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Повний текст рішення суду складено 19 травня 2026 року.
Відомості про учасників справи:
Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика», код ЄДРПОУ 41084239, адреса місцезнаходження: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд.26, офіс 411;
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Головуючий Б . К . Скирда