ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ

27.05.2026	м. Суми	Справа № 920/1266/19	

Господарський суд Сумської області у складі
судді Резніченко О.Ю.,
за участю секретаря судового засідання – Бублик Т.Д.

розглянув матеріали справи
за позовом: Комунального підприємства “Міськводоканал” Сумської міської ради (Білопільський шлях, 9, м. Суми, 40009, код ЄДРПОУ 03352455),
до відповідача: Акціонерного товариства “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” (площа Привокзальна, 1, м.Суми, 40011, код ЄДРПОУ 05785448),
про стягнення 1 123 991 грн 65 коп.

за участю представників сторін:
від позивача: Грицина В.В.
від відповідача: Скубира О.М.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. 
Позивач 21.12.2019 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача 1 041 669,13 грн. заборгованості за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод, 70 645,86 грн. пені, 6 604,67 грн. - 3 % річних, 5 071,99 грн. "інфляційних нарахувань" у зв`язку з неналежним виконанням умов договору від 31.12.2016 № 1 про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення (далі – Договір).
Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідачем були перевищені гранично допустимі концентрації забруднюючих речовин у стічних водах, що є порушенням умов укладеного між сторонами Договору. Вищезазначені порушення, на думку позивача, є підставою для виставлення ним відповідачу рахунку на оплату боргу та штрафних санкцій.
Відповідач заперечує проти позову в повному обсязі та зазначає, що ним не порушено гранично допустимі концентрації забруднюючих речовин у стоках в каналізаційну систему м. Суми, встановлені законодавством України, у зв`язку з чим позивач не мав права застосовувати до відповідача санкції. Надані позивачем протоколи дослідження якості стічних вод не можна вважати достовірним доказом перевищення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин у стічних водах відповідача.
Рішенням господарського суду Сумської області від 04.08.2020, яке було залишено без змін відповідно до постанови Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2021, позов задоволено повністю.
Постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 26.04.2021 у справі № 920/1266/19 рішення господарського суду Сумської області від 04.08.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2021 було скасовано, справу передано на новий розгляд до господарського суду Сумської області.
Передаючи справу на новий розгляд, Верховний Суд зазначив, що суди не дослідили доказів пов`язаних із:
- застосуванням у такому відборі Керівного нормативного документа (КНД) 211.1.0.009-94 "Гідросфера. Відбір проб для визначення складу і властивостей стічних та технологічних вод", що встановлює загальні вимоги до відбору проб з метою подальшого визначення хімічних та фізичних властивостей показників складу і властивостей вод;
- невідповідністю в актах відбору проб відібраних об`ємів проби мінімально встановленим у відповідних методиках обсягам проб для тих величин, аналіз яких проводився Підприємством;
- дотриманням вимог відповідних державних стандартів (ДСТУ) щодо типу посудин, у які повинна відбиратися проба стічних вод, способу консервування відібраних проб, максимально рекомендованого часу консервування перед аналізуванням.
- відсутності в низці актів відбору стічних проб від 19.03.2019 №№ 126, 127, 128, 130; від 29.05.2019 №№ 368, 369, 370, 371; від 21.08.2019 №№ 630, 631, 632, 633) відомостей про обробку контрольної проби, про особливості відбору проб;
- неповним дотриманням виробником визначеної додатком № 4 до Правил форми акта відбору стічних вод;
- неврахуванням судами того, що Правилами встановлено строк направлення листа-повідомлення про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин у стічних водах споживача, але не встановлюються строки проведення лабораторного аналізу проб стічних вод, які визначаються відповідними державними стандартами та методиками виконання вимірювань кожного з показників, і додержання цих строків має бути перевірено належними доказами в разі спору між сторонами стосовно такого додержання;
- поданням відповідачем до суду власних результатів відбору та аналізу проб стічних вод, зафіксованих у протоколі дослідження проби поверхневих, підземних та стічних вод Регіонального офісу водних ресурсів у Сумській області Державного агентства водних ресурсів України.
Відповідно до ухвали господарського суду Сумської області від 13.05.2021 було призначено підготовче засідання по справі та установлено строк для подання пояснень.
18.06.2021 до суду надійшла від відповідача заява про поворот виконання рішення (вх.№2512, т.3, а.с.181-188), у якій відповідач повідомив, що під час виконавчого провадження №64520293 з примусового виконання наказу від 10.02.2021 по цій справі, з відповідача було стягнуто 1 140 851,52 грн. Тому, відповідач просить при ухваленні рішення у справі за наявності підстав, передбачених ч.2 ст. 333 ГПК України, вирішити питання повернення стягнутих сум.
Відповідно до ухвали суду від 12.07.2021 провадження у справі було зупинено до набрання законної сили рішенням у справі №480/782/21, яка розглядалася Сумським окружним адміністративним судом. У межах зазначеної справи вирішувалося питання про визнання нечинним рішення Сумської міської ради від 15.01.2019 року № 4 “Про затвердження Правил приймання стічних вод до системи централізованого водовідведення міста Суми” (далі по тексту – Правила №4) з моменту його прийняття. Позивач саме на підставі Правил №4 здійснював нарахування відповідачу.
04.12.2025 судом було поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання у справі.
Після поновлення провадження у справі сторони подали до суду додаткові пояснення у справі та докази, які долучені до матеріалів справи.
Також під розгляду справи попереднім складом суду сторони подавали заяви по суті (відзив на позов, відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив) та клопотання.
Згідно з ухвалою суду від 29.04.2026 було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті на 27.05.2026.
У судовому засіданні з розгляду справи по суті представник позивача підтримала позовні вимоги. Представник відповідача в судовому засіданні просив суд відмовити в позові повністю. 
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 
Згідно рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 18.06.2019 №322 “Про визначення виробників та виконавців послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в місті Суми” КП “Міськводоканал” Сумської міської ради визначено виробником та виконавцем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в місті Суми.
Між КП “Міськводоканал” Сумської міської ради (виконавець/виробник) та ПАТ “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” (споживач) укладено Договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення від 31.12.2016 № 1 (далі Договір), за умовами якого виконавець зобов`язався надавати споживачу послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, а споживач зобов`язався своєчасно оплачувати надані йому послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, передбачених Договором.
Даний договір укладено на строк до 31.12.2019.
11.03.2019 сторони підписали додаткову угоду №4 до договору, згідно якої п.3.2. було викладено у наступній редакції: «Оплата споживачем за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням здійснюється згідно чинних місцевих Правил приймання стічних вод, затверджених відповідним рішенням виконкому Сумської міської ради, а у разі їх відсутності, - на підставі чинних загальнодержавних Правил приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення, та/або Порядку визначення розміру плати, що справляється за понаднормативні скиди стічних вод до систем централізованого водовідведення, затверджених центральним органом виконавчої влади.».
15.01.2019 рішенням виконкому Сумської міської ради №4 були затверджені Правила приймання стічних вод до системи централізованого водовідведення міста Суми (далі по тексту – Правила №4) (т. 4, а.с. 94-112). Правила опубліковані на сайті Сумської міської ради 17.01.2019.
Таким чином, з 11.03.2019 (дата підписання додаткової угоди №4 до договору) сторони у своїх взаємовідносинах керуються, у тому числі Правилами №4.
Чинність рішення Сумської міської ради від 15.01.2019, яким були затверджені Правила №4, була предметом спору у справі №480/782/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Культурно-діловий центр» до Виконавчого комітету Сумської міської ради, треті особи: КП «Міськводоканал» Сумської міської ради, Департамент інфраструктури міста про визнання протиправним та нечинним рішенням з моментом його прийняття.
Відповідно до рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2023, яке залишено без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2024, у задоволенні позову було відмовлено.
Таким чином, у 2019 році Правила №4 були дійсними та застосовуються до правовідносин між сторонами.
Згідно з п. 4.2.15 Договору, п. 2 Розділу 2 Правил № 4 та п. 6.1 Розділу 6 Правил № 4 відповідач зобов`язаний дотримуватись встановлених кількісних та якісних показників стічних вод на каналізаціних випусках, оплачувати рахунки за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням при порушенні встановлених допустимих концентрацій забруднюючих речовин у концентрації, визначеної місцевими правилами приймання стічних вод.
Відповідно до підп. 2.1.3 п. 2.1 Розділу 2 Правил № 4, п. 4.3.7 Договору позивач повинен контролювати якість, кількість та режим скидання стічних вод відповідачем (споживачем) і здійснює відбір контрольних проб.
Пунктом 4.2. Правил № 4 визначено, що для всіх споживачів, що скидають стічні води до системи централізованого водовідведення м. Суми або безпосередньо на очисні споруди м. Суми, встановлюються максимально допустимі концентрації забруднюючих речовин (ДК).
Пунктом 4.3 Розділу 4 Правил № 4 передбачено, що у разі визначення ДК забруднюючої речовини в стічних водах, що скидаються до системи централізованого водовідведення або безпосередньо на очисні споруди м. Суми, за ДК у каналізаційні мережі приймають ДК, визначені додатком № 3 до цих Правил. У разі виявлення у стічних водах споживачів речовин, ДК яких не передбачені Правилами № 4, виробник визначає ДК забруднюючих речовин у стічних водах згідно з Правилами приймання стічних вод до системи централізованого водовідведення, затвердженими наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.12.2017 № 316 (надалі – Правила № 316).
19.03.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, пл. Привокзальна, 1 відібрані проби стічних вод по об`єкту відповідача.
За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією позивача, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 19.03.2019 № 126, протоколом якості стічних вод від 25.03.2019 № 65.
Позивачем було визначено коефіцієнт кратності відповідно до абз. 2 п. 8.11 Правил № 4, який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 0,22.
Також, 19.03.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Курська, 18/18а відібрані проби стічних вод по об`єкту відповідача.
За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид відповідачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин: фосфатів 10,95 мг/л при дозволеній нормі 4,9 мг/л, мінералізації загальної (сухий залишок) 2 557,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л, хлоридів 933,59 мг/л при дозволеній нормі 79,0 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 19.03.2019 № 128, протоколом дослідження якості стічних вод від 25.03.2019 № 67.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 14,37.
Також 20.03.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. 2-га Залізнична, 2а відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид відповідачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин - фосфатів 7,28 г/л при дозволеній нормі 4,9 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 20.03.2019 № 130, протоколом дослідження якості стічних вод від 25.03.2019 № 68.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 0,49.
29.05.2019 на каналізаційному випуску №1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Привокзальна, 1 відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин - мінералізації загальної (сухий залишок) 1561,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 368, протоколом дослідження якості стічних вод від 04.06.2019 № 167.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 0,58.
29.05.2019 на каналізаційному випуску №1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Курська, 18/18а, відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин - цинку 0,161 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 371, протоколом дослідження якості стічних вод від 04.06.2019 № 170.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 0,34.
29.05.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя за адресою: м. Суми, вул. 2-га Залізнична, 2а відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням граничнодопустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин: цинку 2,333 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, заліза 3,97 мг/л при дозволеній нормі 1,0 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 370, протоколом дослідження якості стічних вод від 04.06.2019 № 169.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 21,41.
29.05.2019 на каналізаційному випуску № 2 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Троїцька, 69 відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин - цинку 0,569 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 369, протоколом дослідження якості стічних вод від 04.06.2019 № 168.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 3,74.
21.08.2019 на каналізаційному випуску № 2 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Привокзальна, 1, відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КГІ “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин: мінералізації загальної (сухий залишок) 1024,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л, азоту амонійного 22,76 мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л, цинку 0,464 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, що підтверджується актами відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 632, № 633 протоколами дослідження якості стічних вод від 28.08.2019 № 277, № 278.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 3,05.
21.08.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Курська, 18/18а, відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин - азоту амонійного 43,58 мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 630, протоколом дослідження якості стічних вод від 28.08.2019 № 275.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 1,18.
21.08.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. 2-га Залізнична, 2а, відібрані проби стічних вод по об`єкту споживача АТ Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш”. За результатами хімічного аналізу проб стічних вод, проведених лабораторією КП “Міськводоканал” Сумської міської ради, атестованою у даній галузі досліджень, зафіксовано скид споживачем в міську каналізацію стічних вод з перевищенням гранично допустимих концентрацій (ДК) забруднюючих речовин: цинку 0,183 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, азоту амонійного 28,48 мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л, що підтверджується актом відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 631, протоколом дослідження якості стічних вод від 28.08.2019 №276.
Коефіцієнт кратності (Кк), який враховує рівень небезпеки скинутих забруднень для технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми, склав 0,95.
Всі зазначені акти відбору проб стічних вод підписані представником споживача без зауважень. 
Для визначення вмісту забруднень у стічних водах споживачів використовуються дані лабораторії виробника, тобто позивача, що передбачено п. 6.4 Правил № 4.
Хімічна лабораторія контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради (позивача) відповідає критеріям і атестована на право проведення вимірювань у сфері робіт з контролю стану навколишнього природного середовища (води стічні), що підтверджується Свідоцтвом про атестацію від 23.02.2018 № РУ-0110/18.
Плата за скид стічних вод у систему централізованого водовідведення розраховується за формулою, яка зазначена у п. 8.3 Правил № 4. Величина плати за скид складається: із плати за скид стічних вод споживача у межах, обумовлених договором; плати за скид стічних вод споживача понад обсяги, обумовлені договором; плати за скид стічних вод споживача з понаднормативним забрудненням; коефіцієнту кратності; тарифу, встановленого за надання послуг централізованого водовідведення.
Позивач розрахував відповідачу плату за перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин у стічних водах:
- за березень 2019 - тариф, встановлений з 12.09.2018 за надання послуг з централізованого водовідведення споживачам, згідно постанови НКРЕКП від 04.09.2018 № 957 та наказу КП “Міськводоканал” Сумської міської ради від 11.09.2018 № 331 “Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення та на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення" складає — 7,38 грн./м3
Відповідно до п. 5.21. Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 № 190, зняття показів засобів обліку здійснюється представником виробника у присутності споживача або самим споживачем. 
Відтак об`єм скинутих відповідачем понаднормативно забруднених стічних вод за березень 2019 року склав: по об`єкту за адресою: вул. Привокзальна, 1 в м. Суми — 4 250,49 м3; по об`єкту за адресою: вул. 2-га Залізнична, 2а в м, Суми - 206,44 м3; по об`єкту за адресою: вул. Курська 18/18а в м. Суми - 272,75 м3; що підтверджується копіями витягів з електронного Журналу зняття показників лічильників по об`єктам АТ “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” за березень 2019 року.
Таким чином, за перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин у стічних водах виставлено відповідачеві до оплати за березень 2019 року (до 19.03.2019) суму в розмірі 27 776 грн. 58 коп., що підтверджується копіями актів відбору проб стічних вод від 19.03.2019 № 126, 127, 128, та від 20.03.2019 № 130, протоколів дослідження якості стічних вод від 25.03.2019 № 65, № 66, № 67, № 68; листа-повідомлення про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин в стічних водах споживача від 25.03.2019 № 05/2215 (направленого рекомендованим листом 25.03.2019), рахунку від 22.04.2019 № 53 (направленого рекомендованим листом 24.04.2019);
- за травень 2019 - тариф, встановлений з 12.09.2018 за надання послуг з централізованого водовідведення споживачам, згідно постанови НКРЕКП від 04.09.2018 № 957 та наказу КП “Міськводоканал” Сумської міської ради від 11.09.2018 № 331 “Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення та на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення” складає — 7,38 грн./м3
Відповідно до п. 5.21. Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 № 190, зняття показів засобів обліку здійснюється представником виробника у присутності споживача або самим споживачем.
Відтак об`єм скинутих відповідачем у травні 2019 року понаднормативно забруднених стічних вод склав: по об`єкту за адресою: вул. Привокзальна, 1 в м. Суми - 18 467,00 м3; по об`єкту за адресою: вул. 2-га Залізнична, 2а в м. Суми - 929,20 м3; по об`єкту за адресою: вул. Курська 18/18а в м. Суми - 1218,60 м3, що підтверджується копіями витягів з електронного Журналу зняття показників лічильників по об`єктам АТ “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” за період з 19.03.2019 по 29.05.2019;
- за серпень 2019 - тариф, встановлений з 01.06.2019 за надання послуг з централізованого водовідведення споживачам, згідно постанови НКРЕКП від 28.05.2019 № 804 та наказу КП “Міськводоканал” Сумської міської ради від 31.05.2019 № 248 “Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення ” складає 8,76 грн./м3 (з ПДВ).
Відповідно до п. 5.21. Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу від 27.06.2008 № 190, зняття показів засобів обліку здійснюється представником виробника у присутності споживача або самим споживачем.
Так, об`єм скинутих відповідачем у серпні 2019 року понаднормативно забруднених стічних вод склав: по об`єкту за адресою: вул. Привокзальна, 1 в м. Суми — 23 274,00 м3; по об`єкту за адресою: вул. 2-га Залізнична, 2а в м. Суми - 1413,20 м3; по об`єкту за адресою: вул. Курська, 18/18а в м, Суми - 1618,00 м3; що підтверджується копіями витягів з електронного Журналу зняття показників лічильників по об`єктам АТ “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” за період з 30.05.2019 по 21.08.2019.
Таким чином, за перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин у стічних водах позивач нарахував відповідачу до сплати за період з 30.05.2019 по 21.08.2019 суму в розмірі 647 881 грн. 12 коп., що підтверджується копіями актів відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 630, № 631, № 632, № 633, протоколів дослідження якості стічних вод від 28.08.2019 № 275, № 276, № 277, № 278, листа-повідомлення про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин в стічних водах споживача від 28.08.2019 № 05/6720 (направленого рекомендованим листом 28.08.2019), рахунку від 27.09.2019 № 105 (направленого рекомендованим листом 02.10.2019).
Всього нараховано 1 041 669,13 грн.
Відповідно до п. 8.13 Правил № 4 плата за скид стічних вод до систем централізованого водовідведення у разі порушення вимог щодо якості і режиму їх скидання вноситься споживачем на розрахунковий рахунок виробника протягом десяти днів з дня отримання рахунку.
Згідно підп. 4.2.15. п. 4.2. Договору Споживач зобов`язаний дотримуватися встановлені кількісні та якісні показники стічних вод на каналізаційних випусках. Оплачувати рахунки за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням при порушенні встановлених допустимих концентрацій забруднюючих речовин у концентрації, визначеної місцевими правилами приймання стічних вод.
Рахунок на оплату від 22.04.2019р. №53 направлено відповідачу рекомендованим листом 24.04.2019 р. 
Рахунок на оплату від 18.06.2019р. №82 направлено відповідачу рекомендованим листом 27 06.2019 р. 
Рахунок на оплату від 27.09.2019р. №105 направлено відповідачу рекомендованим листом 02.10.2019 р. 
З метою вжиття заходів досудового врегулювання спору КП “Міськводоканал” Сумської міської ради на адресу відповідача направило:
- 28.05.2019р. рекомендованим листом - претензію від 27.05.2019 р. № 22/3938 з додатками.
- 26.07.2019р. рекомендованим листом - претензію від 25.07.2019 р. № 22/5654 з додатками. Однак вищезазначені претензії залишені відповідачем без задоволення.
- 18.11.2019р. рекомендованим листом - претензію від 12.11.2019 р. № 22/8568 з додатками. Однак вищезазначені претензії залишені відповідачем без задоволення.
Також позивач нарахував відповідачу за прострочення виконання зобов`язання зі сплати за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод пеню у розмірі 70 645,86 грн, 6 604,67 грн - 3 % річних, 5 071,99 грн – інфляційні нарахування.
У зв`язку із несплатою відповідачем зазначених сум, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Відповідач позов не визнає. Заперечення відповідача наступні:
- відповідач вважає, що ним не порушені гранично допустимі концентрації забруднюючих речовин у стоках в каналізаційну систему м. Суми, встановлені законодавством, оскільки Правилами № 316, затвердженими Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.12.2017, і які мають вищу юридичну силу порівняно із Правилами № 4, гранично допустимі концентрації забруднюючих речовин є значно вищими, а тому нарахування позивача є необґрунтованими;
- відповідач вважає, що позивачем порушено порядок визначення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин, у результаті чого дані, наведені у протоколах дослідження якості стічних вод є такими, що не відповідають дійсності (лабораторні дослідження проб здійснювались поза максимально рекомендованим часом консервування перед проведенням аналізу, що могло призвести до неправильного визначення вмісту забруднюючих речовин у стічних водах);
- відповідач вважає незаконним нарахування йому позивачем плати за перевищення концентрації мінералізації загальної (сухий залишок), оскільки Правилами № 316 мінералізація загальна (сухий залишок) як допустима концентрація забруднюючої речовини у пробі стічних вод споживача не контролюється;
- позивач не дотримувався вимог Керівного нормативного документу (КНД) 211.1.0.009-94 “Гідросфера. Відбір проб для визначення складу і властивостей стічних та технологічних вод”;
- позивачем не дотримано строків проведення лабораторного аналізу стічних вод, вимог ДСТУ щодо типу посудин, обробки посудин для відбирання проб стічних вод, часу консервування перед аналізуванням;
- позивачем порушені вимоги щодо мінімально необхідних величин для відібрання проб;
- акти позивача не повністю відповідають формам, визначеним у додатку №4 до Правил №4;
- відповідачем було до суду подано власні результати відбору та аналізу проб стічних вод, зафіксованих у протоколі дослідження Регіонального офісу водних ресурсів у Сумській області Державного агентства водних ресурсів України.
Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Згідно із ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Відповідно до ст. 78 даного Кодексу достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Статтею 79 ГПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
За приписами ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
З урахуванням вищезазначених приписів ГПК України суд вважає за необхідне надати оцінку запереченням відповідача.
Щодо твердження відповідача стосовно того, що Правила 316 містять значення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин більші, ніж передбачені Правилами № 4, а тому відповідачем відповідні ГДК не перевищені, оскільки, на його думку, Правила № 316 мають вищу юридичну силу порівняно з Правилами № 4 суд зазначає наступне.
Допустимі концентрації забруднюючих речовин, що передбачені Правилами №316 не враховують місцеві особливості приймання та очищення стічних вод в м.Суми, а також не визначають ДК забруднюючих речовин, що можуть скидатися до системи централізованого водовідведення міста, оскільки Правила № 316 не встановлюють єдиних ДК забруднюючих речовин для всіх населених пунктів через різні можливості каналізаційних очисних споруд (КОС) населених пунктів України.
Так, каналізаційні очисні споруди м. Суми були побудовані ще в 1968 році і, виходячи з технічних можливостей міської каналізаційної мережі та очисних споруд, згідно з Регламентом їх роботи розраховані на прийом певної кількості стічних вод та очищення їх до певного рівня допустимих концентрацій забруднюючих речовин, що в подальшому надходять з очищеними стічними водами в басейн р. Псел.
Якість зворотних стічних вод, які потрапляють в р. Псел, напряму залежить від того, яка кількість, та з якими перевищеннями допустимих концентрацій забруднюючих речовин стічні води потрапляють до каналізаційної мережі м. Суми, а також від технічних можливостей очисних споруд підприємства.
До того ж, місцеві Правила № 4 розроблялися на підставі, з урахуванням та дотриманням вимог Правил № 316. Правила № 4 враховують саме місцеві особливості приймання і очищення стічних вод споживачів та визначають допустимі концентрації забруднюючих речовин, що можуть скидатися до систем централізованого водовідведення міста Суми, виходячи з технічних можливостей міської каналізаційної мережі та існуючого комплексу очисних споруд в м. Суми.
Таким чинам, твердження відповідача про вищу юридичну силу Правил № 316 порівняно з Правилами № 4 та про дотримання ним ДК забруднюючих речовин в стічних водах, встановлених Правилами № 316 є помилковим.
Щодо тверджень відповідача стосовно недотримання позивачем процедури відбору проб стічних вод, через що можливе неправильне визначення об`ємів перевищення ГДК забруднюючих речовин у стічних водах відповідача, суд зазначає наступне.
Позивачем при здійсненні контролю за скидом забруднюючих речовин виявлено факт скиду відповідачем у міську каналізацію стічних вод з перевищенням вмісту рівня забруднюючих речовин (ГДК) порівняно з встановленими місцевими Правилами № 4.
Відбори проб стічних вод відповідача здійснювались представниками КП “Міськводоканал” Сумської міської ради:
19.03.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Привокзальна, 1; на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Курська буд. 18/18а;
20.03.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. 2-га Залізнична, буд. 2А;
29.05.2019 на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Привокзальна, буд. 1; на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Курська, буд. 18/18а; на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м Суми, вул. 2-га Залізнична, буд. 2А; на каналізаційному випуску № 2 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м Суми, вул. Троїцька. 69;
21.08.2019 на каналізаційному випуску № 2 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. Привокзальна, буд. 1; на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми. вул. Курська, буд. 18/18а; на каналізаційному випуску № 1 на виході з контрольного колодязя, за адресою: м. Суми, вул. 2-га Залізнична, буд. 2А, що підтверджується відповідними актами відбору проб стічних вод, які містяться у матеріалах справи.
Згідно з п.п. 3.1., 3.2, 9.3 КНД “Гідросфера, відбір проб для визначення складу і властивостей стічних та технологічних вод” КНД 211.1.0.009-94 способи відбору та зберігання проб мають забезпечити сталість складу та властивостей об`єкту контролю в інтервалі часу між відбором проб та їхнім аналізом. Зберігання проб припустиме лише у разі неможливості проведення аналізу відразу після відбору. Для збільшення строку зберігання проби її консервують. Пунктом 5.4. ДСТУ ISO 5667-10-2005 визначено, що за температури від 0 до 4 °С зберігання проби в темноті є стабільними протягом 24 год.
З метою зберігання та транспортування відібраних проб, позивач на виконання п.п. 9.4, 9.5 КНД 211.1.0.009- 94, п. 5. ДСТУ ISO 5667-3-2001, п. 5.4. ДСТУ ISO 5667-10-2005 здійснює упаковку посуду з пробами у тару (сумки-холодильники) та транспортує з додержанням необхідних заходів безпеки автотранспортом, закріпленим за лабораторією підприємства. Це забезпечує цілісність відібраних проб, запобігання впливу світла та температури, а також своєчасну доставку. Оскільки, аналіз та попередню обробку проб стічних вод відповідача позивач виконав протягом 24 год, в день відбору проб, то відсутня необхідність у збільшенні строку зберігання проб.
Нормативно-правовими актами встановлюються строки проведення лабораторних досліджень за окремими показниками стічних вод:
- мідь (аналіз виконують в день відбору проби, якщо немає можливості визначити в день відбору - пробу консервують на 5 днів (згідно з п. 8.5. МВВ 081/12-0648-09));
- нітрити (аналіз виконують в день відбору проби, якщо немає можливості визначити в день відбору – пробу консервують на 1-2 доби (згідно з п. 5.3 КНД 211.1.4.023-95));
- нітрати (аналіз виконують в день відбору проби, якщо немає можливості визначити в день відбору - пробу консервують на 2 доби (згідно з п. 5.3. КНД 211.1.4.027-95));
- азоту амонійного (аналіз виконують не пізніше 2 діб з моменту відбору за умови зберігання проби у холодильнику при 3-5 град. (згідно з п. 8.5. МВВ № 081/12-0106-03));
- хлориди (проби відбирають у будь-який посуд без консервування, зберігаючи їх при кімнатній температурі (згідно п. 5.2. КНД 211.1.4.037-95));
- БСК (проби для вимірювання БСК не консервують (згідно п. 5.3. КНД 211.1.4.024-95));
-СПАР (аналіз бажано виконувати у день відбору проби. Якщо не неможливо, пробу консервують при кімнатній температурі із зберіганням не більше доби (згідно п. 5 КНД 211.1.4.017-95));
- сульфати (пробу можна не консервувати (згідно п. 5.3. КНД 211.1.4.026-95)).
Відповідно методики вимірювань біхроматної окислюваності (ХСК) в пробах природних, питних та стічних вод ПНД Ф 14.1:2:4.190-03, термін зберігання незаконсервованої проби -24 год. з моменту відбору.(п. 8.1.)
Як вбачається із наданих позивачем актів відбору проб стічних вод, вони містять інформацію про назву споживача, у якого відбирається проба; об`єкт контролю; кількість контрольних проб; пункт та місце відбору проб; назва проб; мета відбору проби; вид проби; спосіб відбору проби; дата та час відбору проби; об`єм проби; номер проби; номер та характеристика тари (посудини), (тип матеріалу тари, його об`єм); візуальна органолептична характеристика проби; процедура попередньої обробки проб (спосіб консервування); інформування споживача про можливість бути присутнім під час дослідження якості відібраних у нього проб стічних вод; інше (особа, в якої зберігається арбітражна проба відібраних у споживача стічних вод, показники лічильника води), ініціали, підпис пробовідбірника та представника споживача.
Крім того, остання графа акту відбору проб містить інформацію про дату і час отримання проби інженером-лаборантом для виконання аналізів та початок його проведення, а також ініціали та підпис інженера-лаборанта.
Відповідно до таблиці 1 ДСТУ ISO 5667-3-2001 “Настанови щодо зберігання та поводження з пробами”, та п.4.1. Національних стандартів України ДСТУ ISO 5667-10-2005 “Настанови щодо відбирання проб стічних вод” у ISO 15667-2 і ISO 5667-3 надано детальну інформацію щодо вибору посуду для проб. Посуд для проб має запобігати втратам через адсорбцію, випаровування або забруднення проб сторонніми речовинами. Щоб відібрати проби стічних вод, зазвичай застосовують пластиковий посуд. Але, існує ряд винятків, коли потрібно використовувати тільки скляний посуд, наприклад, коли пробу аналізують на вміст нафтопродуктів і жирів; вуглеводів; детергентів, пестицидів.
Позивачем відбір проб стічних вод проводився відповідно до п. 4.1 ДСТУ ISO 5667 10-2005, а саме: загальна кількість 2 дм/куб. із них: 250 см./куб у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу ХСК та БСК, 500см/куб у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу нафтопродуктів; 250 см/куб у спеціальний дезінфікований пластиковий посуд із хімічно стійких матеріалів для відбору проб металів (залізо, мідь, цинк); 1 дм/куб у спеціальний дезінфікований пластиковий посуд із хімічно стійких матеріалів для відбору проб на проведення інших аналізів, які не призводять до змін складу або властивостей проб.
Хімічна лабораторія контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради відповідає критеріям атестації і атестована на право проведення вимірювань у сфері робіт з контролю стану навколишнього природного середовища (води стічні), що підтверджується Свідоцтвом про атестацію від 23.02.2018 № РУ-0110/18.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 19.03.2019 № 126 проба стічних вод № 23 у відповідача була відібрана 19.03.2019 о 9-35 год та о 13-40 год цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 65, складеного 25.03.2019, було виявлено перевищення показника ДК - фосфатів 6,0 мг/л при дозволеній нормі 4,9 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 19.03.2019 № 128 проба стічних вод № 25 у відповідача була відібрана 19.03.2019 о 12-37 та о 13-40 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 65, складеного 25.03.2019, було виявлено перевищення показників ДК: фосфатів 10,95 мг/л при дозволеній нормі 4,9 мг/л мінералізації загальної (сухий залишок 2557,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л, хлоридів 933,59 мг/л при дозволеній нормі 79,0 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 20.03.2019 № 130 проба стічних вод № 26 у відповідача була відібрана 20.03.2019 о 10-30 та о 14-15 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 68, складеного 25.03.2019, було виявлено перевищення показників ДК: фосфатів 7,28 г/л при дозволеній нормі 4,9 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 368 проба стічних вод № 35 у відповідача була відібрана 29.05.2019 о 13-35 та о 15-45 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 167, складеного 04.06.2019, було виявлено перевищення показника ДК: мінералізації загальної (сухий залишок) 1561,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 371 проба стічних вод № 38 у відповідача була відібрана 29.05.2019 о 15-15 та о 15-45 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 170, складеного 04.06.2019, було виявлено перевищення показника ДК: цинку 0,161 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 370 проба стічних вод № 37 у відповідача була відібрана 29.05.2019 о 14-45 та о 15-45 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 169, складеного 04.06.2019 було виявлено перевищення показників ДК: цинку 2,333 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, заліза 3,97 мг/л при дозволеній нормі 1.0 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 29.05.2019 № 369 проба стічних вод № 36 була відібрана 29.05.2019 о 13-55 та о 15-45 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 168, складеного 04.06 2019 було виявлено перевищення показника ДК: цинку 0,569 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 632 проба стічних вод № 13 у відповідача була відібрана 21.08.2019 о 13-40 та о 15-10 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 277, складеного 28.08.2019, було виявлено перевищення показників ДК: мінералізації загальної (сухий залишок) 1024,0 мг/л при дозволеній нормі 987,0 мг/л, азоту амонійного 76мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л, цинку 0,464 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 630 проба стічних вод № 11 у відповідача була відібрана 21.08.2019 о 10-30 та о 15-10 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 275, складеного 28.08.2019 було виявлено перевищення показника ДК: азоту амонійного 43,58 мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л.
Відповідно до Акту відбору проб стічних вод від 21.08.2019 № 631 проба стічних вод № 12 у відповідача була відібрана 21.08.2019 о 11-40 та о 15-10 цього ж дня передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби. Згідно Протоколу дослідження якості стічних вод № 276, складеного 28.08.2010, було виявлено перевищення показників ДК: цинку 0,183 мг/л при дозволеній нормі 0,12 мг/л, азоту амонійного 28,48 мг/л при дозволеній нормі 20,0 мг/л.
Таким чином, судом встановлений той факт, що відповідно до актів відбору стічних вод аналіз проб почався проводитись саме у день відбору цих проб, а тому консервування не потребував.
Протоколи дослідження якості стічних вод складені з дотриманням вимог п.6.8. Правил № 4, яким передбачено, що у разі виявлення перевищення ДК забруднюючих речовин, встановлених цими Правилами, виробник у строк не більше п`яти робочих днів з дати відбору контрольної проби направляє споживачу лист-повідомлення про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин у стічних водах споживача та протокол дослідження якості стічних вод, оформлений згідно з додатком 5 до цих Правил.
В протоколах дослідження якості стічних вод зазначено, які саме проби досліджувались, а саме зазначено: дата та номер акта відбору проб стічних вод, підприємство у якого відбиралися стічні води, місце відору проби, назва проби, дата та час відбору проби, кількість відібраної проби, номер проби та результати авізів стічних вод, що є визначальним.
На виконання п. 6.8. Правил № 4 позивачем за результатами слідження якості стічних вод у строк п`яти робочих днів складені протоколи дослідження якості стічних вод, які оформлені згідно з додатком 5 до Правил № 4.
Дата протоколів дослідження якості стічних вод є не датою проведення аналізу, а с датою складання цих протоколів. Дата проведення аналізу стічних вод зазначена в актах відбору проб стічних вод.
Таким чином, надані суду докази (акти відбору проб стічних вод відповідача) підтверджують, що проби стічних вод відповідача були відібрані у різний тип посудини (тари), консервувалися різними способами в залежності від показників ДК, що досліджуватимуться, та аналізувалися протягам дня відбору проб, тобто підтверджують дотримання представниками позивача ДСТУ ISO 5667-3-2001 (ISO 5667-3:1994, IDT) Якість води. Відбирання проб, ч. 3. Настанови щодо зберігання та поводження з пробами, та інших ДСТУ та КНД, визначених п. 6.11. Правил № 4.
Крім цього, суд звертає увагу, що Акти відбору проб стічних вод підписані представникам відповідача без зауважень та не оскаржувалися. Своїм правом бути присутнім при виконанні аналізів (дослідження) якості відібраних у споживача проб стічних вод споживач не скористався, як і не скористався правом звернення до незалежної лабораторії для проведення аналізу арбітражних проб, які були відібрані одночасно з контрольною пробою, що передбачено п. 6.9. Правил № 4.
Отже, позивачем дотримано процедуру відбирання, зберігання та транспортування проб. Аналіз (дослідження) стічних вод позивачем проведено своєчасно, в строки, визначені чинним законодавством. Акти відбору проб стічних вод та протоколи дослідження якості стічних вод складені з дотриманням вимог Правил № 4, п. 9.1 КНД 211.1.0.009-94.
У разі незгоди споживача з результатами даних лабораторії виробника щодо якості стічних вод згідно з аналізом контрольної проби, за результатами якого зроблено висновок про наявність у стічних водах споживача перевищень ДК забруднюючих речовин, споживач мав право звернутися до незалежної лабораторії, що здійснює свою діяльність у цій галузі для проведення аналізу арбітражних проб, які відбиралися виробником одночасно з контрольною пробою і зберігалися належним чином виробником та споживачем, з урахуванням вимог та положень ДСТУ ISO 5667-3-2001 "Якість води. Відбір проб. Частина 3. Настанови щодо зберігання та поводження з пробами", що передбачено п. 6.9 Правил № 4.
Однак, відповідач наданим йому правом не скористався. Відтак суд вважає безпідставним посилання відповідача на недотримання позивачем вимог законодавства при здійсненні відбору проб стічних вод на об`єктах споживача.
Щодо твердження відповідача про незаконне встановлення в Правилах № 4 допустимої концентрації - мінералізації загальної (сухий залишок) суд зазначає наступне.
Допустимі концентрації забруднюючих речовин, що можуть скидатися до систем централізованого водовідведення міста Суми, наведені в Правилах № 4, визначалися спеціалістами державного підприємства Науково-дослідного та конструкторсько-технологічного інституту міського господарства в м. Києві (далі - Інститут), на підставі вимог розділу IV Правил № 316.
ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства” є одним з розробників Правил приймання стічних вод систем централізованого водовідведення та Порядку визначення розміру слати, що справляється за понаднормативні скиди стічних вод до систем централізованого водовідведення, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.12.2017 № 316.
Розрахунок допустимих концентрацій забруднюючих речовин в стічних водах, що скидають споживачі до системи централізованого водовідведення м. Суми для використання в Правилах приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення м. Суми виконаний Державним підприємством Науково-дослідним та конструкторсько-технологічним інститутом міського господарства Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, про що складений звіт, який містить обґрунтований та детальний розрахунок ДК забруднюючих речовин, в тому числі і мінералізації загальної (сухий залишок), копія якого мається в матеріалах справи.
Так згідно Звіту для показника — мінералізація загальна (сухий залишок) визначаються дві з чотирьох ДК, що регламентуються розділом 4 Правил № 316. ДК загальної мінералізації при скиданні стічних вод у каналізаційну мережу для подальшого їх транспортування не встановлено. На вміст важких металів в осадах цей показник не зшиває. Однак, відповідно до вимог п. 3 розділу 4 Правил № 316 значення показника “загальна мінералізація” у стічній воді на вході в аеротенк повинне прийматися згідно з чинним регламентом роботи КОС, а значення показника "загальна мінералізація” у господарсько-побутових стічних водах - за фактичними даними.
Вимогами чинного регламенту роботи КОС встановлено 650,0 г/м3 мінералізації загальної (сухий залишок), її концентрація у господарсько-побутових стічних водах — 565,0 г/м3.
За даними КП “Міськводоканал” на КОС в суху погоду середнє надходження стічних вод на очищення становило в 2017 році - 32592 м3/добу, а середнє надходження стічних вод від споживачів (без населення) - 6578 м3/добу.
Відповідно з вимогами Дозволу на спеціальне водокористування від 02.05.2018 № 179/СМ/49д-18 з терміном дії до 02.05.2021 (ГДС для КОС) ГДС визначено з концентрацією для показника “загальна мінералізація” 1000,0 г/м3. Враховуючи загальне середнє надходження стічних вод на очищення на КОС в суху погоду в 2017 році - 32 592 м3/добу, отримано показник “Загальна мінералізація” - 11 896,1 т/рік, а ДК даної забруднюючої речовини за величиною загального ліміту на його скид у водойму, розрахована за відповідною формулою, складає - 2 720,3 г/м3.
Таким чином, на підставі проведених розрахунків згідно вимог розділу 4 Правил № 316 (ДК1= 986,1, ДК2=2720,3) представниками Інституту встановлено для приймання стічних вод підприємств у систему каналізації міста Суми мінімальну ДК - мінералізація загальна (сухий залишок) = 987,0 г/м3.
Крім того, відповідно до свідоцтва про атестацію від 23.02.2018 № РУ-011018, виданого ДП “Сумський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації”, хімічна лабораторія контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради атестована на проведення вимірювань мінералізації загальної (сухий залишок). Враховуючи, то згідно з Дозволом на спеціальне водокористуванні від 02.05.2018 № 179/СМ/49д-18 мінералізація входить до переліку показників, гранично допустимі концентрації яких лімітовані на скидання із зворотними (стічними) водами у поверхневі водні об`єкти, виникла необхідність включення даного показника до переліку ДК забруднюючих речовин.
Крім того, відповідно до положень пункту 4 Правил № 316 на підставі цих Правил виробник розробляє місцеві Правила приймання, в яких враховують місцеві особливості приймання та очищення стічних вод, а також визначають ДК забруднюючих речовин, що можуть скидати до системи централізованого водовідведення. Місцеві правила приймання затверджуються органами місцевого самоврядування та є обов`язковими для виробників та споживачів.
Відтак суд наголошує, що позивач саме з урахуванням місцевих особливостей приймання та очищення стічних вод розробив Правила № 4, до яких включив такий показник як мінералізація (сухий залишок).
Крім цього, правова позиція Верховного Суду у справі № 920/528/19 підтверджує, що допустимі концентрації визначаються з урахуванням особливостей конкретних очисних споруд, а не універсального переліку.
Правила № 316 передбачають право виробника здійснювати контроль якості стічних вод споживачів та застосовувати плату у разі порушення встановлених нормативів.
Правила № 316 встановлюють рамкове регулювання та прямо передбачають запровадження місцевих правил приймання стічних вод з урахуванням особливостей систем водовідведення конкретного населеного пункту.
Відповідно до п. 4 розд. І Правил № 316:
«На підставі цих Правил виробник розробляє місцеві правила приймання, в яких враховують місцеві особливості приймання та очищення стічних вод, а також визначаються допустимі концентрації (ДК) забруднюючих речовин, що можуть скидатися до системи централізованого водовідведення».
Отже, законодавець передбачив децентралізований механізм визначення показників контролю, який залежить від технологічних характеристик конкретних очисних споруд.
Таким чином, Правила № 316 прямо делегують виробнику послуг та органу місцевого самоврядування повноваження щодо: визначення переліку забруднюючих речовин; встановлення допустимих концентрацій з урахуванням технологічних параметрів конкретних очисних споруд.
Місцеві Правила № 4 є чинним нормативно-правовим актом органу місцевого самоврядування, прийнятим на виконання Правил № 316. Даними Правилами визначено перелік контрольованих показників якості стічних вод, порядок відбору проб, проведення лабораторних досліджень та розрахунку плати за понаднормативні скиди.
Контроль за показником мінералізації (сухого залишку) прямо передбачений Правилами № 4 як одним із показників, що характеризує вплив стічних вод споживача на систему водовідведення та очисні споруди.
Застосування даного показника не суперечить Правилам № 316, оскільки останні не містять вичерпного переліку забруднюючих речовин, а передбачають право встановлення таких показників на місцевому рівні.
Включення показника мінералізації загальної (сухого залишку) зумовлене: 
- технологічними вимогами роботи каналізаційних очисних споруд м. Суми;
- впливом мінералізації на технологічні процеси біологічного очищення та утворення осадів;
- ризиком порушення регламентної роботи очисних споруд;
- необхідністю забезпечення екологічної безпеки, дотримання екологічних нормативів щодо якості скидів після очищення.
Такий підхід узгоджується з п.1 Правил № 316, які спрямовані на забезпечення безперебійної та безпечної роботи систем водовідведення, зокрема, на:
«гарантування безперебійної в межах регламентних норм роботи споруд очищення стічних вод та обробки осадів, а також запобігання згубному впливу на навколишнє середовище».
Щодо заперечень відповідача у частині недотримання позивачем вимог щодо величин відібраних проб суд зазначає, що, на думку відповідача, позивачем було відібрано контрольну та арбітражну проби об`ємом по 2 літри, а не сумарний обсяг 6,8 літра, який випливає з арифметичного додавання об`ємів, зазначених у різних методиках.
Лабораторія КП «Міськводоканал» СМР атестована на проведення досліджень якості стічних вод за показниками допустимих концентрацій забруднюючих речовин (завислі речовини, БСК5, ХСК, азот амонійний, фосфати (РО4), нафтопродукти, СПАР, залізо (загальне), мідь, цинк, нікель, хром (Сr), свинець, жири рослинні та тваринні, хлориди, сульфати, сульфіди, мінералізація загальна (сухий залишок) відповідно до чинних методик виконання вимірювань (КНД, ДСТУ, стандартів та інших нормативних документів). Зокрема, відповідно до КНД 211.1.4.0398-95, КНД 211.4.024-95, КНД 211.1.4.021-95, КНД 211.1.4.030-95, МВВ 081/12-0005-01, МВВ 081/12-230-05, ПНД Ф 14.1:2:4.158-2000, ДСТУ ISO 11885:2005, Ю.Ю. Лурьє «Аналітична хімія промислових стічних вод», КНД 211.1.4.037-95, Ю.Ю. Лурьє «Уніфіковані методи аналізу вод», КНД 211.1.4.042-95, МВВ 081/12-0317-06, тощо.
Кожна з зазначених методик визначає:
- мінімальний обсяг проби, необхідний для відбору;
- фактичний обсяг, що використовується для проведення одного або декількох паралельних визначень;
- вимоги до забезпечення повторюваності та відтворюваності результатів.
Згідно з п. 6.11.5. Правил № 4 найменший загальний об`єм контрольної проби стічних вод складає 4,0 л.
Відбір проб стічних вод на об`єктах відповідача здійснювався відповідно до Правил приймання стічних вод № 4 із забезпеченням контрольної та арбітражної проб.
Відібраний об`єм проби забезпечував можливість проведення показників із дотриманням вимог методик, у тому числі щодо повторюваності результатів.
Арифметичне сумування об`ємів, зазначених у методиках, не передбачене жодним нормативним документом та не може свідчити про порушення порядку відбору чи недостовірність результатів досліджень.
Таким чином, відбір найменшого загального об`єму контрольної проби стічних вод в 4,0 л (2 л контрольної та 2 л арбітражної проби) не є порушення методик, оскільки з контрольної проби фактично було забезпечено мінімальні об`єми для кожного аналізу; дотримано кратність визначень; дотримано умови консервації та зберігання.
В актах відбору проб зафіксовано контрольну та арбітражну проби, що: забезпечує можливість повторної перевірки; гарантує баланс інтересів сторін.
Відповідач не надав доказів, що фактичний обсяг проби був недостатнім для конкретних аналізів чи що лабораторія не могла провести вимірювання у межах атестації.
Сам факт проведення аналізів та оформлення протоколів свідчить про достатність відібраного обсягу, оскільки: методики виконання вимірювань застосовані; результати отримані та задокументовані.
Відповідно до п. 1.3. Правил № 4; п. 3. Правил № 316, контрольна проба - проба стічних вод споживача (субспоживача), відібрана виробником з контрольного колодязя з метою визначення складу стічних вод, що відводяться до системи централізованого водовідведення виробника, а арбітражна проба – частина контрольної проби, аналіз якої здійснюється за рахунок споживача за його незгоди з результатами аналізу контрольної проби, яку провів виробник.
Відповідно до актів відбору проб стічних вод, що маються в матеріалах справи, пробовідбірником КП “Міськводоканал” Сумської міської ради було відібрано проби, об`ємом 2,0 л. - контрольна проба та 2,0 л. - арбітражна проба, що зазначено в графі актів “Об`єм проби”, а всього — 4,0 л.
Позивачем відбір проб стічних вод проводився відповідно до Правил № 4 та п. 4.1 ДСТУ ІSO 5667-10-2005 «Відбирання проб. Настанови щодо відбирання проб стічних вод», а саме: 
загальна кількість контрольної проби 2 дм/куб. із них:
- 250 см./куб у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу нафтопродуктів, жирів та БСК;
- 500 см/куб. у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу ХСК та СПАР;
- 250 см/куб. у спеціальний дезінфікований пластиковий посуд із хімічно стійких матеріалів для відбору проб металів (залізо, мідь, цинк);
- 1 дм/куб у спеціальний дезінфікований пластиковий посуд із хімічно стійких матеріалів для відбору проб на проведення інших аналізів, які не призводять до змін складу або властивостей проб (фосфати, хлориди, завислі речовини, рН, азот амонійний, сульфати);
а також загальна кількість арбітражної проби 2 дм/куб. із них:
- 500 см./куб у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу ХСК, СПАР;
- 250 см./куб у спеціальний дезінфікований посуд із темного скла для аналізу БСК, жири, нафтопродуктів;
- 1 дм/куб у спеціальний дезінфікований пластиковий посуд із хімічно стійких матеріалів для відбору проб на проведення інших аналізів, які не призводять до змін складу або властивостей проб (хлориди, сульфати, сухий залишок, завислі речовини);
- 100 см./куб у спеціальний дезінфікований поліетиленовий посуд із хімічно стійких матеріалів для аналізу фосфатів;
- 100 см./куб у спеціальний дезінфікований поліетиленовий посуд із хімічно стійких матеріалів для аналізу металів;
- 50 см./куб у спеціальний дезінфікований поліетиленовий посуд із хімічно стійких матеріалів для визначення азоту амонійного, що зазначено в актах відбору проб стічних проб.
Тобто пробовідбірником згідно актів відбору проб стічних вод було відібрано проби в обсязі, достатньому для виконання досліджень якості стічних вод відповідача за відповідними Методиками у повному обсязі, по 19 показникам, і відповідач мав можливість переконатися в цьому під час проведення дослідження контрольної проби в лабораторії виробника, однак не скористався своїм правом бути присутнім при проведенні відповідних досліджень.
П. 6.11.5. Правил № 4 визначено, що найменший загальний об`єм контрольної проби стічних вод складає 4,0 л.
Відповідно до п. 6.11.1. Правил № 4 при здійсненні відбору проб стічних вод на аналіз, оформлення процедури відбору проб, у тому числі складання акту відбору проб стічних вод виробник (позивач) керується:
- ДСТУ ISO 5667-2-2003 «Якість води. Відбирання проб. Частина 2. Настанови щодо методів відбирання проб»;
- ДСТУ ISO 5667-3-2001 «Якість води. Відбирання проб. Частина 3. Настанови щодо зберігання та поводження з пробами»;
- ДСТУ ISO 5667-10-2005 «Якість води. Відбирання проб. Частина 10. Настанови щодо відбирання проб стічних вод»;
- КНД 211.1.0.009-94 «Гідросфера. Відбір проб для визначення складу і властивостей стічних і технологічних вод»;
- Правилами користування.
Однак жоден із зазначених документів та Методик виконання вимірювань (далі – МВВ), за якими атестована Хімічна лабораторія контролю промстоків КП «Міськводоканал» Сумської міської ради, не передбачає обов`язку відбору сумарного обсягу проб стічних вод. Кожна МВВ призначена для визначення одного показника. Можливо використовувати інтегровану пробу, загальний об`єм якої дозволяє виконати умови усіх МВВ, які будуть задіяні при визначенні комплексу показників.
Кожна з зазначених методик визначає мінімальний обсяг проби, необхідний для відбору; фактичний обсяг, що використовується для проведення одного або декількох паралельних визначень; вимоги до забезпечення повторюваності та відтворюваності результатів.
При цьому, окремі методики передбачають більший обсяг проби для відбору, ніж фактично необхідний для проведення лабораторних досліджень, при тому що фактичний обсяг, який використовується для визначень (з урахуванням кратності вимірювань), становить лише частину відібраної проби.
Так, КНД 211.1.4.039-95, якою керується Лабораторія для визначення завислих речовин, передбачає:
- мінімальний обсяг проби для відбору не менше 2000 см3 (2 л) - п. 5.1. КНД,
- обсяг (об`єм) проби, необхідний для проведення 1 аналізу 50-200 см3 (50-200 мл) - п. 10 КНД.
Дана Методика (КНД 211.1.4.039-9)5 не вимагає, щоб ці 2 л відібраної проби були використані виключно для одного показника (завислі речовини); або щоб решта 1,850 л не могла бути використана для інших визначень.
Отже, позивачем згідно актів відбору проб стічних вод було відібрано проби в обсязі, достатньому для виконання досліджень якості стічних вод відповідача за відповідними Методиками у повному обсязі.
Дану позицію позивача підтримав і ДП “Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут міського господарства” (далі – ДП “НДКТІ МГ”), який в листі-відповіді від 26.02.2026 № 45 щодо надання роз`яснення з питань обсягів відбору проб стічних вод для проведення лабораторних досліджень зазначив, що стосовно мінімального об`єму проби стічних вод споживача для визначення вмісту в ній забруднюючих речовин необхідно користуватися наступним:
Об`єм проби води для дослідження на вміст в ній забруднюючих речовин визначається в кожному конкретному випадку виходячи з кількості показників, значення яких необхідно визначити, та об`єму проби води необхідного для одного визначення окремого показника.
Така вимога обумовлена п. 7.5 КНД 211.1.0.009-94 «ГІДРОСФЕРА. ВІДБІР ПРОБ ДЛЯ ВИЗНАЧЕННЯ СКЛАДУ І ВЛАСТИВОСТЕЙ СТІЧНИХ ТА ТЕХНОЛОГІЧНИХ ВОД.
Основні положення»: «7.5 Об`єм проби при ручному відборі має бути принаймні у три рази більшим за об`єм, необхідний для одного визначення усіх показників.».
Чинні методики виконання вимірювань, за якими атестована лабораторія КП «Міськводоканал» Сумської міської ради, не містить вимоги щодо обов`язкового відбору сумарного обсягу проб стічних вод шляхом арифметичного додавання обсягів, зазначених у кожній методиці для окремого показника.
Методики регламентують мінімальні обсяги проб для забезпечення виконання конкретного визначення та якості результату, проте не встановлюють обов`язку відбирати окремі проби під кожен показник та не містять заборони виконання комплексу досліджень із однієї відібраної проби.
Арифметичне додавання обсягів проб, зазначених у різних методиках, не є передбаченим методиками способом визначення необхідного загального обсягу проби при проведенні комплексного аналізу стічних вод за кількома показниками.
Таким чином, 2 л контрольної проби достатньо для проведення лабораторних досліджень якості стічних вод відповідача і даний обсяг контрольної проби забезпечує повторюваність та відтворюваність результатів дослідження.
Крім того, як вже зазначалося, відповідно до п. 6.11.5. Правил № 4 найменший загальний об`єм контрольної проби стічних вод складає 4,0 л (тобто 2 л контрольна та 2 л арбітражна проба).
Щодо форми актів відбору та строків аналізу проб суд зазначає наступне:
Відповідач вважає, що внесення додаткової інформації в акт є неправомірним.
Форма акта відбору проб є типовою, але не забороняє: внесення уточнюючих технічних відомостей; фіксацію фактичних обставин, що мають доказове значення.
Відсутність або наявність окремої графи не впливає на суть доказу, якщо: дотримано процедуру відбору; акт підписаний уповноваженими особами; відповідач був належним чином повідомлений і мав можливість заперечувати.
Відповідач не довів, що зазначення відповідної інформації порушило його права та спотворило результати аналізу.
Згідно абз. 3 п. 6.6. Правил № 4 акт відбору проб стічних вод складається виробником за формою, визначеною, додатком 4 до цих Правил.
Дані акти відбору проб стічних вод містять наступну інформацію:
- назву споживача, у якого відбирається проба;
- об`єкт контролю;
- кількість контрольних проб;
- пункт та місце відбору проб;
- назва проб;
- мета відбору проби;
- вид проби;
- спосіб відбору проби;
- дата та час відбору проби;
- об`єм проби;
- номер проби;
- номер та характеристика тари (посудини), (тип матеріалу тари, його об`єм);
- візуальна органолептична характеристика проби;
- процедура попередньої обробки проб (спосіб консервування);
- інформування споживача про можливість бути присутнім під час дослідження
якості відібраних у нього проб стічних вод;
- інше (особа, в якої зберігається арбітражна проба відібраних у споживача стічних вод, показники лічильника води);
- посада, ініціали, підпис пробовідбірника та представника споживача.
Крім того, остання графа акту відбору проб містить інформацію коли (дата і час) дана проба отримана інженером-лаборантом для виконання аналізів та почато його проведення, а також ініціали та підпис інженера-лаборанта.
Форма акту відбору проб стічних вод, наведена в додатку 4 Правил № 4, не містить графи “Проба отримана для виконання аналізів і результат почато ...”, однак зазначення даної інформації в акті не є незаконним, оскільки: 
по-перше, форма акту містить графу “інше...”, що передбачає можливість доповнення акту відбору проб додатковою інформацією, 
по-друге, інформація коли (дата і час) дана проба отримана інженером-лаборантом для виконання аналізів та почато його проведення, а також ініціали та підпис інженера-лаборанта жодним чином не порушує затверджену Правилами № 4 форму акту відбору проб стічних вод, а лише доповнює її, так як жодна форма документів: ні акт відбору проб стічних вод, ні протокол дослідження якості стічних вод не містять інформацію про дату та час проведення аналізу відібраних проб.
В графі “Інше” сторони також зазначають показники лічильників води споживачів та особу, в якої зберігається арбітражна проба.
Стосовно не зазначення в наявних у відповідача примірниках актів відбору проб стічних вод інформації щодо часу, дати та початку аналізу суд зазначає наступне:
Після відбору проб стічних вод споживача та складання відповідного акту, який складається у двох примірниках по одному для кожної із сторін (для Споживача та для Виконавця), позивач на виконання п.п. 9.4, 9.5 КНД 211.1.0.009-94, п. 5. ДСТУ ІSO 5667-3-2001, п. 5.4. ДСТУ ІSO 5667-10-2005 здійснює упаковку посуду з пробами у тару (сумки — холодильники) та транспортує їх до Хімічної лабораторії контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради (м.Суми, вул. Гамалея, 40) з додержанням необхідних заходів безпеки автотранспортом, закріпленим за лабораторією підприємства. Це забезпечує не пошкодженість відібраних проб, запобігання впливу світла та температури, а також їх своєчасну доставку до лабораторії для проведення досліджень, оскільки відповідно до п. 5.4. ДСТУ ІSO 5667-10-2005 за температури від 0 до 4 °С і зберігання проби в темноті проби є стабільними протягом 24 год.
Позивач інформував відповідача про проведення дослідження якості відібраних стічних вод споживача, в день їх відбору, та про можливість відповідача (споживача) бути присутнім під час зазначеної процедури в лабораторії виробника, про що також було зазначено в актах відбору проб. Однак оскільки відповідач не виявив бажання бути присутнім під час дослідження лабораторією виробника (позивача) контрольних проб стічних вод, пробовідбірник позивача віддав представнику відповідача другі примірники актів відбору проб стічних вод, в яких інформація коли (дата і час) дана проба отримана інженером-лаборантом для виконання аналізів та почато його проведення, а також ініціали та підпис інженера-лаборанта не була і не могла бути заповнена.
Остання графа акту відбору проб, яка містить інформацію коли (дата і час) дана проба отримана інженером-лаборантом для виконання аналізів та почато його проведення, а також ініціали та підпис інженера-лаборант, заповнюється безпосередньо інженером-лаборантом хімічної лабораторії контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради. Інженер-лаборант приймає привезені пробовідбірником до лабораторії проби стічних вод, відібраних у споживача, контрольну пробу - для проведення досліджень протягом 24 годин, згідно відповідних методик, а законсервовану арбітражну пробу - на зберігання, заповнюючи відповідно останню графу акту відбору проб та відразу починаючи хіміко-бактеріологічний аналіз проб стічних вод. При цьому, зберігання проб припустиме лише у разі неможливості проведення аналізу у день відбору проб. Для збільшення строку зберігання проби її консервують, що передбачено КНД 211.1.0.009-94. Зокрема, при одночасному відборі контрольної та арбітражної проби, представник КП “Міськводоканал” Сумської міської ради консервує арбітражну пробу стічних вод споживача.
Таким чином, відповідно до актів відбору проб стічних вод, що є в матеріалах справи, аналіз проб проводився в день відбору проб, що підтверджено належними і достовірними доказами – самими актами, які містять інформацію коли була відібрана проба та підтверджено, що цього ж дня (дата та час) передана інженеру-лаборанту для виконання аналізу проби.
В цілому форма акту відбору проб та протоколу дослідження якості стічних вод не передбачає наявність посилань на умови зберігання та транспортування проб стічних вод, методики дослідження, національні стандарти, якими керувалися відповідні спеціалісти, детальної інформації щодо пробопідготовки, оскільки використовуються форми Акту відбору та Протоколу дослідження якості стічних вод, що затверджені Правилами № 4. Натомість, інформація щодо методик та національних стандартів міститься у Паспорті хімічної лабораторії контролю промстоків (Інформація щодо об`єктів вимірювання, методик виконання (МВВ) Форма 5, що є атестаційними документами хімічної лабораторії контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради.
Згідно абз. 1 п. 6.8. Правил № 4 протокол дослідження якості стічних вод складається виробником за формою, визначеною додатком 5 до цих Правил.
Протоколи дослідження якості стічних вод складені з дотриманням вимог п. 6.8. Правил № 4, в якому зазначено: “У разі виявлення перевищення ДК забруднюючих речовин, встановлених цими Правилами, виробник у строк не більше п`яти робочих днів з дати відбору контрольної проби направляє споживачу лист-повідомлення про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин у стічних водах споживача та протокол дослідження якості стічних вод, оформлений згідно з додатком 5 до цих Правил.”
В цілому типова форма протоколу дослідження якості стічних вод не передбачає зазначення прізвища, ім`я спеціаліста, опломбування й маркування посуду при відборі проби, тощо. Прізвище спеціаліста, що проводив аналіз стічних вод, зазначено у актах відбору проб стічних вод.
В протоколах дослідження якості стічних вод зазначено які саме проби досліджувались, а саме зазначено: дата та номер акта відбору проб стічних вод, підприємство у якого відбиралися стічні води, місце відбору проби, назва проби, дата та час відбору проби, кількість відібраної проби, номер проби та результати аналізів стічних вод, що є визначальним.
На виконання п. 6.8. Правил № 4, КП “Міськводоканал” Сумської міської ради за результатами дослідження якості стічних вод у строк п`яти робочих днів склало протоколи дослідження якості стічних вод, які оформлені згідно з додатком 5 до Правил № 4.
Листами повідомленнями, що наявні в матеріалах справи, відповідач був повідомлений про виявлене перевищення ДК забруднюючих речовин у стічних водах, до яких додавалися протоколи дослідження якості стічних вод.
Дата протоколів дослідження якості стічних вод є не датою проведення аналізу, а є датою складання даних протоколів. Дата проведення аналізу стічних вод зазначено в актах відбору проб стічних вод (Проба отримана для виконання аналізів і результат почато” ...”).
Згідно п. 6.4. Правил № 4; п. 4. розд. VІ Правил приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 01.12.2017 р. №?316 ” (далі Правила № 316), для визначення вмісту забруднень у стічних водах споживачів використовуються дані лабораторії виробника, у разі її відсутності - інших лабораторій, що здійснюють свою діяльність у цій галузі відповідно до вимог Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність».
Відповідно до п. 6.9. Правил № 4 у разі незгоди споживача з результатами даних лабораторії виробника щодо якості стічних вод згідно з аналізом контрольної проби, за результатами якого зроблено висновок про наявність у стічних водах споживача перевищень ДК забруднюючих речовин, споживач мав право звернутися до незалежної лабораторії, що здійснює свою діяльність у цій галузі для проведення аналізу арбітражних проб, які відбиралися виробником одночасно з контрольною пробою і зберігалися належним чином виробником та споживачем, з урахуванням вимог та положень ДСТУ ISO 5667-3-2001 "Якість води. Відбір проб. Частина 3. Настанови щодо зберігання та поводження з пробами". Відкриття арбітражної проби та її аналіз в незалежній лабораторії проводиться в присутності представників споживача, виробника та незалежної лабораторії, в якій проводився даний аналіз. Відкриття арбітражної проби оформлюється відповідним актом згідно з додатком 6 до цих Правил.
Таким чином, надані суду докази, а саме: акти відбору проб стічних вод та протоколи дослідження якості стічних вод є належними, допустимими та достовірними доказами по справі.
Також відповідач вважає, що позивачем порушені строки проведення аналізів відібраних проб.
П.6.8 Правил № 4 чітко регулює лише строк направлення повідомлення, що було дотримано.
Ні Правила № 316, ні Правила № 4 не встановлюють імперативного строку лабораторного аналізу, який би автоматично нівелював результат у разі його перевищення.
Згідно з п.п. 3.1., 3.2, 9.3 КНД «Гідросфера, відбір проб для визначення складу і властивостей стічних та технологічних вод» КНД 211.1.0.009-94 способи відбору та зберігання проб мають забезпечити сталість складу та властивостей об`єкту контролю в інтервалі часу між відбором проб та їхнім аналізом. Зберігання проб припустиме лише у разі неможливості проведення аналізу відразу після відбору. Для збільшення строку зберігання проби її консервують.
Пунктом 5.4. ДСТУ ІSO 5667-10-2005 визначено, що за температури від 0 до 4°С і зберігання проби в темноті проби є стабільними протягом 24 год.
З метою зберігання та транспортування відібраних проб, позивач на виконання п.п. 9.4, 9.5 КНД 211.1.0.009-94, п. 5. ДСТУ ІSO 5667-3-2001, п. 5.4. ДСТУ ІSO 5667-10-2005 здійснює упаковку посуду з пробами у тару (сумки — холодильники) та транспортує з додержанням необхідних заходів безпеки автотранспортом закріпленим за лабораторією підприємства. Це забезпечує не пошкодженість відібраних проб, запобігання впливу світла та температури, а також своєчасну доставку.
Оскільки аналіз контрольної проби та попередню обробку проб стічних вод відповідача, позивач виконав протягом 24 годин в день відбору проб, про що зазначено в актах відбору проб стічних вод, тому була відсутня необхідність у збільшенні строку зберігання контрольної проби.
Хімічна лабораторія контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради відповідає критеріям атестації і атестована на право проведення вимірювань у сфері робіт з контролю стану навколишнього природного середовища (води стічні), що підтверджується Свідоцтвом про атестацію від 23.02.2018 р. № РУ-0110/18.
Крім того, правомірність дій Хімічної лабораторії контролю промстоків КП “Міськводоканал” Сумської міської ради та дотримання її працівниками вимог керівних нормативних документів, в тому числі КНД 211.1.0.009-94, Методик та Державних стандартів підтверджено Звітом ДП “Сумистандартметрологія” про проведений аудит від 27.12.2019 р. щодо дотримання атестованою хімлабораторією підприємства вимог СОУ РУ 74.90-02568064.001:2015 “Атестація вимірювальних лабораторій. Загальні вимоги та порядок проведення”, копія якого є в матеріалах справи.
Щодо поданих відповідачем власних результатів відбору та аналізу проб стічних вод. 
Так, відповідач зазначає, що ним був здійснений паралельний відбір та аналіз проби стічних вод, відібраної з контрольного колодязя згідно акту відбору (приймання проби) від 19.03.2019р. №38 за адресою м. Суми, пл. Привокзальна, 1 у атестованій лабораторії - Регіонального офісу водних ресурсів у Сумській області Державного агентства водних ресурсів України.
Результати вказаного аналізу зафіксовані Регіональним офісом водних ресурсів у Сумській області Державного агентства водних ресурсів України у протоколі дослідження проби поверхневих, підземних та стічних вод від 25.03.2019р. №25.
Результати аналізу однієї самої проби стічних вод, зроблені Регіональним офісом водних ресурсів у Сумській області Державного агентства водних ресурсів України та позивачем значно відрізняються по всім показникам, що в свою чергу дає можливість зробити висновок, що в результаті порушення позивачем керівних документів при відборі та аналізу стічних вод, одержаний позивачем результат вимірювань є хибним. 
Результати досліджень, надані відповідачем, не є належним доказом, так як згідно п.6.9 Правил № 4 відкриття проби та її аналіз в незалежній лабораторії проводиться в присутності представника позивача, відповідача та лаборанта, що оформлюється відповідним актом. Арбітражні проби зберігаються у позивача згідно актів відбору. Крім цього, незалежна лабораторія повинна при проведенні аналізу застосовувати однакові з позивачем методики. Вищезазначені обставини відповідачем не доведені.
Крім цього, відповідачем надані дані паралельного аналізу лише за однією адресою: м.Суми, вул. Привокзальна, 1. Позивачем проводились забори зразків не тільки за цією адресою. 
Загальні висновки суду.
Як вже встановлено судом, взаємовідносини між сторонами врегульовано Договором від 31.12.2016 № 1 та Правилами приймання стічних вод до системи централізованого водовідведення м. Суми, затвердженими рішенням виконавчого комітету Сумської міської ради від 15.01.2019 № 4. 
Відповідно до п. 4.2.15 Договору № 1 Споживач зобов`язаний дотримуватися встановлених кількісних та якісних показників стічних вод на каналізаційних випусках; оплачувати рахунки за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням при порушенні встановлених допустимих концентрацій забруднюючих речовин у концентрації, визначеної місцевими правилами приймання стічних вод.
Згідно п. 4.4.16 Договору № 1 Виконавець зобов`язаний здійснювати нагляд за умовами скиду стічних вод Споживача, за виконанням Споживачем місцевих правил приймання стічних вод і вимог Договору.
При виявленні перевищення допустимих концентрацій або інших порушень місцевих правил приймання стічних вод, Виконавець зобов`язаний у встановленому порядку пред`явити Споживачу рахунок.
КП "Міськводоканал” Сумської міської ради (виконавець) має право контролювати якість, кількість та режим скиду стічних вод абонента (споживача). Пред`являти Споживачу рахунки при порушенні місцевих правил приймання стічних вод та скиду їх з понаднормативним забрудненням, що встановлено п. 4.3.7 Договору № 1.
Відповідно п. 6.6 розділу 6 Правил № 4, з метою контролю якості стічних вод споживачів виробник здійснює відбір контрольних проб. Виявлені в цих пробах перевищення ДК забруднюючих речовин у стічних водах є достатньою підставою для нарахування плати за скид понаднормативних забруднень.
Таким чином, плата за скид стічних вод з понаднормативними забрудненнями у систему централізованого водовідведення не є штрафними санкціями, а є додатковою платою за доочищення стічних вод споживача на очисних спорудах виробника до концентрацій, скид яких дозволено згідно з Правилами № 4.
Відповідно до п. 8.13 Правил № 4 плата за скид стічних вод до систем централізованого водовідведення у разі порушення вимог щодо якості і режиму їх скидання вноситься споживачем на розрахунковий рахунок виробника протягом десяти днів з дня отримання рахунку.
Рахунок на оплату від 22.04.2019 № 53 направлено відповідачу рекомендованим листом 24.04.2019; рахунок на оплату від 18.06.2019 № 82 направлено відповідачу рекомендованим листом 27.06.2019; рахунок на оплату від 27.09.2019 № 105 направлено відповідачу рекомендованим листом 02.10.2019.
Відповідач у ході розгляду справи наголошував, що належним доказом відправлення йому рахунків на оплату від 22.04.2019 № 53, від 18.06.2019 № 82, від 27.09.2019 № 105 є опис вкладення у поштове відправлення та документ, що підтверджує надання поштових послуг - касовий чек, розрахункова квитанція тощо.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі виявленого перевищення допустимих концентрацій забруднюючих речовин у стічних водах, відібраних у відповідача позивачем були виписані вищезазначені рахунки, які за супровідними листами були направлені відповідачу.
Рахунок на оплату від 22.04.2019 № 53 з супровідним листом від 23.04.2019 №21/3133 направлено відповідачу рекомендованим листом 24.04.2019 про що свідчить копія квитанції про направлення від 24.04.2019 №4003008973150. Рахунок на оплату від 18.06.2019 № 82 з супровідним листом від 25.06.2019 № 21/4839 направлено відповідачу рекомендованим листом 27.06.2019, про що свідчить копія квитанції про направлення від 27.06.2019 № 4000201909281. Рахунок на оплату від 27.09.2019 № 105 з супровідним листом від 30.09.2019 № 21/7522 направлено відповідачу рекомендованим листом 02.10.2019, про що свідчить копія квитанції про направлення від 02.10.2019 №4000905460573.
При цьому, ні умови договору № 1 від 31.12.2016, ні Правила № 4, не містять обов`язку позивача щодо направлення споживачам рахунків за понаднормативний скид стічних вод листами з оголошеною цінністю з описом вкладень.
Відповідач у своєму запереченні також не зазначив жодної прямої вимоги чинного законодавства щодо направлення рахунків листами з оголошеною цінністю з описом вкладень.
Згідно п. 2. Загальної частини Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (далі - Правил надання послуг поштового зв`язку № 270), поштове відправлення з оголошеною цінністю - реєстровані лист, бандероль, посилка, прямий контейнер, які приймаються для пересилання з оцінкою вартості вкладення, визначеною відправником.
Відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку № 270 повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.
Напис про одержання поштового відправлення, в якому зазначене його прізвище, зроблений працівником поштового зв`язку, є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке твердження ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом по справі № 222/1402/16-а (ЄДРСРУ № 80606979).
Факт отримання відповідачем рахунків також підтверджено самим відповідачем у листах від 27.06.2019 №14- 11/05409, від 02.07.2019 № исх-14-11/05501 на лист № 21/4839 від 25.06.2019; від 09.10.2019 № 14-11/08185, в яких сам відповідач зазначав про отримання та розгляд ним рахунків від 18.06.2019 № 82 та від 27.09.2019 № 105. При цьому, листом від 27.06.2019 №14-11/05409 відповідач просив відкоригувати рахунок № 82 від 18.06.2019, вказавши і ньому правильну адресу об`єкту (площа Привокзальна, 1) замість вул. Привокзальної, 1, що підтверджує згоду відповідача з виявленим лабораторією підприємства порушенням Правил № 4.
На вищезазначені листи відповідача КП “Міськводоканал” Сумської міської ради були надані відповіді від 07.2019 № 21 /5164, від 19.07.2019 № 22/5198 та від 11.10.2019 № 05/7862.
Приписами ст. 530 ЦК України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
В порушення вимог чинного законодавства відповідач свої зобов`язання не виконав, загальна сума заборгованості АТ "Насосенергомаш” перед КП “Міськводоканал” Сумської міської ради за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод в міську систему каналізації складає 1 041 669,13 грн.
Позивач подав суду детальний розрахунок заборгованості відповідача (т.2, а.с.14-22), який виконано згідно з умовами договору та п. 8.3. Правил №4.
Відповідачем контррозрахунку суду не подано, тому суд вважає вимоги позивача у частині стягнення основного боргу обгрунтованими. 
Щодо стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат.
Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
Згідно з ч.ч. 1,3 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до п. 5.1.2. Договору № 1 за неналежне виконання грошового зобов`язання відповідач повинен сплатити позивачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний прострочений день. Сума нарахованої пені складає 70 645 грн 86 коп., що підтверджується детальним розрахунком. Розрахунок пені, що підлягає стягненню за цим позовом здійснено у відповідності до вимог статті 232 ГК України.
Згідно зі ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За змістом ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Стаття 625 ЦК розміщена в розділі 1 “Загальні положення про зобов`язання” книги 5 ЦК, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і дія цієї статті поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку .
За змістом ст.ст. 524 та 533 ЦК грошовим є зобов`язання, яке виражається в грошовій одиниці України (або грошовому еквіваленті в іноземній валюті).
Отже, додаткова плата за скид стічних вод із понаднормативним забрудненням є зобов`язанням, що виникає з норм правил та умов договору, а не штрафною господарською санкцією, та застосовується позивачем з метою забезпечення технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми.
Таким чином, невиконання відповідачем передбаченого договором обов`язку щодо перерахування КП "Міськводоканал" Сумської міської ради плати за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод, розмір яких визначено у відповідності із положеннями Правил № 4, є порушенням відповідного грошового зобов`язання у розумінні статті 610 Цивільного кодексу України та підставою для стягнення відповідного боргу в порядку статті 625 цього Кодексу.
Відповідачем не виконані зобов`язання з перерахування суми додаткової плати за скид понаднормативних забруднень у встановлений строк, а отже, відповідачем порушено строк виконання зобов`язання зі сплати за скид понаднормативних забруднень.
Як вже зазначалось, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від суми боргу.
Враховуючи прострочення відповідачем виконання грошового зобов`язання, вимоги про стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат є правомірними.
Плата за скид понаднормативно забруднених стічних вод з перевищенням допустимих концентрацій забруднюючих речовин є заборгованістю за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод та застосовується позивачем з метою забезпечення технологічних процесів очищення стічних вод та екологічного стану водойми.
Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду не вбачає підстав для відступлення від висновку, викладеного у раніше ухвалених постановах Верховного Суду у справах № 911/2720/17 та №904/7776/17, про те, що плата за скид стічних вод з понаднормативним забрудненням є заборгованістю, а не оперативно-господарською санкцією.
Також, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду виніс постанову від 18.01.2019 у справі № 911/730/16 за позовом КП “Міськводоканал” Сумської міської ради до ПАТ “Укрхімпроект” про стягнення боргу, відповідно до якої дійшов аналогічного висновку про правомірність нарахування пені, 3% річних та інфляційних втрат, нарахованих за скид понаднормативно забруднених стічних вод до міських каналізаційних мереж.
Згідно з п. 5.1.2. Договору, ст. 625 ЦК України, відповідач зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних. Таким чином, відповідачу нараховано 3 % річних від простроченої суми, що складає - 6 604 грн 67 коп., та інфляційні нарахування в сумі - 5 071 грн 99 коп., що підтверджується детальним розрахунком.
Поданий позивачем розрахунок суд перевірив за допомогою комп`ютерної програми ТОВ “Ліга Закон”. При цьому судом досліджено періоди нарахувань сум санкцій, розмір простроченого платежу, індекси інфляції.
Згідно поданого розрахунку пеня, нарахована відповідачеві, становить 70645,86 грн; також відповідачеві нараховано інфляційні збитки в сумі 5 071,99 грн та 3% річних в сумі 6604,67 грн.
Суд погоджується із підставами для застосування до відповідача зазначених санкцій, так і з правильністю проведеного розрахунку. Відтак вимоги позивача в цій частині суд вважає правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Щодо заяви про поворот виконання рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 333 ГПК України якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо при новому розгляді справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.
У зв`язку із задоволенням позовних вимог у повному обсязі, заява відповідача про поворот виконання рішення не підлягає задоволенню.
Розподіл судових витрат між сторонам.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Враховуючи те, що судом позовні вимоги задоволені, то на відповідача покладаються витрати позивача із сплати судового збору в розмірі 16859 грн 87 коп.
Керуючись ст. ст.123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов Комунального підприємства “Міськводоканал” Сумської міської ради до Акціонерного товариства “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” про стягнення 1 123 991 грн 65 коп. – задовольнити повністю.
2. Стягнути з Акціонерного товариства “Сумський завод насосного та енергетичного машинобудування “Насосенергомаш” (площа Привокзальна, 1, м.Суми, 40011, код ЄДРПОУ 05785448) на користь Комунального підприємства “Міськводоканал” Сумської міської ради (Білопільський шлях, 9, м. Суми, 40009, код ЄДРПОУ 03352455) 1041669 грн 13 коп. заборгованості за об`єми скинутих понаднормативно забруднених стічних вод, 70645 грн 86 коп. пені, 6604 грн 67 коп. 3 % річних, 5071 грн 99 коп. інфляційних нарахувань за неналежне виконання умов договору від 31.12.2016 № 1 про надання послуг з централізованого постачання холодної води і водовідведення, укладеного між сторонами даного спору; 16859 грн 87 коп. витрат по сплаті судового збору.
3. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
4. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повні реквізити сторін зазначені у п. 2 резолютивної частини даного рішення.
Повне судове рішення складено 03.06.2026.

Суддя	О.Ю. Резніченко